Független szakértők, két politikus és a bővítésért felelős államtitkár vitatkozott szerdán két órán keresztül a Paks 2-projekt kockázatairól, illetve a szóba jöhető alternatívákról.
2030. március 16-a, szombat hajnali egy óra. A nemzeti vagyonért felelős miniszter kabinetvezetője dühödten konstatálja, hogy megint a telefonja kelti. A vonalban a Magyar Villamos Művek vezérigazgatója, aki könyörög, hogy legalább a másnap éjszakai fogyasztás-visszaeséskor („völgymenetben”) ne kelljen megint levinni Paks 1 teljesítményét, ez idén már a huszadik alkalom, ezeket a reaktorokat nem erre tervezték, és egyébként is, ha ez így megy tovább, az MVM idén is veszteséges lesz.
A kabinetfőnök már éppen visszaaludna, amikor megint csöng a telefon, ezúttal a Paks 2 Zrt. vezérigazgatója hívja, aki azzal fenyegetőzik, hogy ha megint Paks 2-t kell visszavenni 50 százalékra, akkor sajnos nem tudják teljesíteni az üzleti tervet, és az adósságszolgálat jelentős részét kénytelen lesz a költségvetés magára vállalni.
Viccesen hangzó fikció, de korántsem kizárt, hogy ez a helyzet álljon elő abban a 2026 utáni időszakban, amikor tervek szerint a két paksi erőmű hat blokkja egyszerre fog termelni áramot a magyar villamosenergia-rendszerbe. Fülöp Zoltán, az LMP energiapolitikai szakértője szerint ez több is, mint puszta valószínűség: az ún. „átlapolás” idején több száz, de akár 1500 megawattnyi felesleges erőművi teljesítménnyel kell majd valamit kezdenie a rendszernek. (1)
A Paks 2-ről szóló, az Ökopolisz Alapítvány által szervezett vitaesten hangzott el az állítás, és a projektet képviselő Aszódi Attila államtitkár nem tudott meggyőző érvet felhozni Fülöp állításával szemben. Aszódi lényegében azzal érvelt, hogy a 2020-as évek közepére, utolsó harmadára szükség lesz az új erőművi teljesítményre.
Ráadásul az uniós engedélyezés a végén Bizottság azzal engedte át a Paks 2-projektet, hogy az erőműnek az MVM-en kívülre kell kerülni, a magyar kormány ezt kellett vállalnia. Vagyis kódolva van a rendszerbe, hogy ha többletkapacitás jelentkezik a rendszerben, akkor két állami tulajdonú energiatermelő, az MVM és a Paks 2 Zrt. fog harcolni a piacért (2), vagyis az állami vezetésnek kell döntenie, kit büntessen.
Mindez annak a következménye, hogy a magyar állam a Paks 2-beruházás kapcsán, a helyett, hogy megosztotta volna más befektetőkkel, például magával a Roszatommal a megtérüléssel kapcsolatos kockázatot, teljes egészében magára vállalta azt. (3) Holott lett volna más lehetőség is: az éppen futó brit vagy a törtök atomerőmű-projektekben az állam például mindössze a megtermelt áram átvételi árára adott garanciát, minden más kockázatot a beruházó vállal.
Ezt az egyik meghívott szakértőtől, Felsmann Balázs közgazdásztól hallhattuk, aki egyúttal azt is megkérdezte a jelenlévő Csepreghy Nándor miniszterhelyettestől, hogy miért előnyös a Paks 2 finanszírozásáról szóló hitelszerződés Magyarország számára, hiszen a szerint évi 4,5 százalékos kamatra adósodunk el, miközben jelenleg a 10 éves futamidejű magyar állampapír kamata ennek a fele, mindössze 2,2 százalék.(4)
Csepreghy szerint a szerződés hitelkeretről szól, vagyis azt nem kötelező igénybe venni. Ehhez képest két hete maga Aszódi államtitkár jelentette be, hogy lehívták az orosz hitel első 30 milliárdos részletét – igaz, a bejelentést egy héttel később visszavonták.
De nemcsak ez az egy alapszám kérdéses a projekt megtérülése kapcsán: míg a kormány szerint az egy megawattra eső beruházási költség 40 euró körül van, addig Felsmann szerint a most épülő európai atomerőműveknél ez sehol nem lesz 100 euró alatt.
Egészen más szempontból kritizálta a projektet Mártha Imre volt MVM-vezér, energiapolitikai szakértő, aki egyébként magát elkötelezett atomenergia-pártiként jellemezte. Idézte az USA nukleáris hatósága által nemrég kiadott új szabályozást, amely lehetőséget ad a hatvan éve termelő erőművek élettartamának akár húsz évvel történő meghosszabbítására – a legrégebben üzembe helyezett paksi blokk sincs még 45 éves, őrült pazarlás Paks 1-et 50 év üzemidő után komolyabb vizsgálatok nélkül bezárni, legalább három okból.
Egyrészt ezzel, vagyis a meg nem termelt energiával euró-milliárdokat dobunk ki az ablakon (5), hiszen az atomerőművi áram annál olcsóbb, minél hosszabb ideig működik az erőmű.
Másrészt minél tovább működik Paks 1, annál többet fizet be a majdani bontást-ártalmatlanítást finanszírozó nukleáris alapba: ez az összeg évi 18-20 milliárd forint. Vagyis tíz év továbbüzemelés mintegy 200 milliárdnyi többletforrást jelent Paks 1 elbontására, ennek elmaradása esetén ezt a költségvetésből kell pótolni. (6)
Harmadrészt Paks 1 élettartamának meghosszabbításával időt nyerünk, hogy dönthessünk a fejlesztési stratégiáról, hogy egyáltalán szükség lesz-e ekkora erőművi kapacitásfejlesztésre. (7) Hozzátette, a jövőt, a mostani trendek alapján nem a nagy erőművek, inkább a decentralizált okos rendszerek jelentik. (8)
Aszódi Attila államtitkár szerint viszont Paks 1 élettartamát nem lehet meghosszabbítani, és egyébként is folyamatosan vizsgálják az erőmű állapotát – Mártha Imre szerint nem általánosságban kell vizsgálódni, hanem egy jól megtervezett, alapos kutatással arra a kérdésre kellene választ találni, hogy hogyan tolható ki akárcsak tíz évvel az erőmű működése.
Abban pedig Aszódi államtitkárral szemben mindhárom szakértő egyet értett, hogy a megújulóenergiás technológiák minden szempontból olyan elképesztő fejlődési ütemet mutatnak, amely alapján nagyon komoly fenntartásokkal kell kezelni minden hosszú távú energetikai prognózist.
A háztartási napenergiás erőművek robbanásszerű elterjedése és várható további fejlődése miatt például elválik egymástól a piac és a fogyasztás: a villamosenergia-piacról jelentős kapacitásigény tűnhet el hamarosan, hiszen ezek a fogyasztók immár maguk termelik az áramot – márpedig a Paks 2-projekt évi 1 százalékos piaci fogyasztásbővüléssel számol.
Mártha Imre még egy komoly kockázati tényezőt említett: a mérések szerint a működő paksi erőmű társadalmi támogatottsága 70 százalék körül van – Paks 2-vel kapcsolatban nincsenek publikált közvélemény-kutatási adatok, de a kiszivárgott információk 50 százalék körüli támogatottságról szólnak. Ez – miközben látszólag egy „szoft” tényezőről van szó – önmagában is komoly megtérülési kockázatot jelent, hiszen a közhangulat bármikor átbillenhet masszív elutasításba (9), és kialakulhat egy olyan társadalmi helyzet, mint Bős-Nagymaros vagy az olimpia kapcsán, amikor az aktuális kormány kénytelen lesz elállni a projekttől.
Márpedig úgy néz ki, a kormány következetesen a nulla kommunikáció stratégiáját választja, nemcsak a projekt megtérülési kockázatai, de minden más vonatkozás kapcsán is. Mártha felidézte, hogy a 2014-es megállapodás tartalma még azok számára sem volt ismert, akik a Paks 2-törvény, vagyis 2009 óta dolgoztak a szerződés előkészítésén.
Hogy mennyire van közel az optimálishoz a megkötött megállapodás, azt nem tudjuk, hiszen nem volt verseny. Az a kormányzati érv pedig, miszerint nyilván az oroszokkal kellett szerződni, hiszen Paks 1 révén ennek van Magyarországon kultúrája, nyilván éppen akkor lehetne igaz, ha lett volna tender: ekkor ugyanis lehetőség nyílt volna arra, hogy előkerüljön egy olyan amerikai, francia vagy bármilyen ajánlat, amely úgy versenyképes a Roszatoméval szemben, hogy tartalmazza a „kultúraváltás” nyilván jelentős költségeit.(10)
Támogasd a munkánkat banki átutalással. Az adományokat az Átlátszónet Alapítvány számlájára utalhatod. Az utalás közleményébe írd: „Adomány”, köszönjük!
Belföld
Külföld
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
Bankszámlaszám: 12011265-01425189-00100001 Bank neve: Raiffeisen Bank
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
IBAN (EUR): HU36120112650142518900400002 IBAN (USD): HU36120112650142518900500009 SWIFT: UBRTHUHB Bank neve és címe: Raiffeisen Bank
(H-1133 Budapest, Váci út 116-118.)
Támogasd a munkánkat az Átlátszónet Alapítványnak küldött PayPal adománnyal! Köszönjük.
Ha van bankkártyád, akkor pár kattintással gyorsan tudsz rendszeres vagy egyszeri támogatást beállítani nekünk az adjukossze.hu oldalán.
Postai befizetéssel
Postai befizetéssel is tudsz minket támogatni, amihez „sárga csekket” küldünk. Add meg a postacímedet, és már repül is a csekk.
Havi előfizetés a Patreonon
Néző, Szurkoló, B-közép és VIP-páholy kategóriás Átlátszó-előfizetések között válogathatsz a Patreonon.
Benevity rendszerén keresztül
Bárhol is dolgozol a világban, ha a munkáltatód lehetőséget ad arra, hogy adott összeget felajánlj egy nonprofit szervezetnek, akkor ne feledd, a Benevity-n keresztül az Átlátszónet Alapítvány is ajánlható.
SZJA 1% felajánlásával
Ha az 1 százalékodat az Átlátszó céljaira, projektjeire kívánod felajánlani, a személyi jövedelemadó bevallásodban az Átlátszónet Alapítvány adószámát tüntesd fel: 18516641-1-42
Négymillió forintos uniós bírság és 70 millió forintos uniós visszatérítési szankció kiszabása után nyomozás indult a sokat vitatott érdi óvodaépítések...
A minap írtunk arról, hogy a megjelent ellenzéki programvázlatban a romák helyzetével foglalkozó részt sikerült egy gazdag indiai családról készült,...
Komposztáló üzemet akart építeni Pátyon Soltész Miklós államtitkár fiának cége, de végül a fideszes polgármester jegyzője akadályozta meg a beruházás...
Támogasd a munkánkat banki átutalással. Az adományokat az Átlátszónet Alapítvány számlájára utalhatod. Az utalás közleményébe írd: „Adomány”, köszönjük!