![Elõkészületek Az Országházban Az Országgyûlés Alakuló ?](https://atlatszo.hu/wp-content/uploads/2024/08/DBZOL20180504018-e1723100461505-300x180.jpg)
Már Romániában is magasabb a minimálbér, mint nálunk
Hiába emelik a minimálbért, ha közben folyamatosan romlik a forint értéke az euróval szemben. Az EU-ban már csak Bulgáriában kisebb a minimálbér, mint nálunk.
A Transparency International (TI) 29. alkalommal készítette el a világ országait rangsoroló Korrupció Érzékelési Indexet (CPI). A jelentésből kiderül, hogy hazánk korrupciós helyzete a tavalyi évben sem javult, sőt: már második éve hazánk az Európai Unió tagállamainak sereghajtója. Diagramjainkon bemutatjuk, hogyan alakultak az egyes országok pontszámai az elmúlt tíz évben, és hogy teljesít Magyarország az idei rangsorban Közép- és Kelet-Európával, valamint a szomszédos országokkal összevetve.
A Transparency International (TI) Korrupció Érzékelési Indexe 180 országot rangsorol évről évre a közszektor korrupciós kitettsége alapján 0 ponttól (a leginkább korrupt ország) 100 pontig (a korrupcióval legkevésbé fertőzött ország) terjedő skálán. A 2023-as rangsort január 30-án publikálták, ez alapján hazánk az elmúlt tizenegy évben 30 helyet csúszott vissza a rangsorban, ami nemzetközi viszonylatban is jelentős visszaesés.
Az élmezőnybe ebben az évben is a skandináv országok kerültek: Dánia 90, Finnország 87, Új-Zéland 85 és Norvégia 84 ponttal végzett az első helyeken, vagyis ezek az országok a legkevésbé korruptak a világon. A lista végén Dél-Szudán (13 pont), Szíria (13 pont) Venezuela (13 pont) és Szomália (11) osztoznak.
Az uniós tagállamok sereghajtói Románia (46) és Bulgária (45), illetve Magyarország (42 pont).
Magyarország 2023-ban 42 pontot szerzett – ez ugyanannyi, mint amennyit egy évvel korábban, 2022-ben kapott hazánk – ami a rangsor 76. helyére volt elég. A globális rangsort tekintve ezzel Bahreinnel, Kubával, Trinidad és Tobagóval, Moldovával, Észak-Macedóniával és Kínával állunk azonos helyen.
Mindez azt jelenti, hogy másodszorra zsebelte be hazánk az Európai Unió legkorruptabb tagállama címet.
A Transparency International Magyarország jelentése szerint hazánk korrupcióval szembeni ellenálló-képessége az elmúlt tizenegy évben folyamatosan romlott, a romlás mértéke pedig nemcsak uniós, hanem világszintű összevetésben is jelentős.
Összehasonlításképp: 2012-ben még 55 ponttal a lista 46. helyén szerepeltünk, azaz
tizenegy év alatt összesen 30 hellyel és 13 ponttal csúsztunk vissza a korrupciós világrangsorban.
Hasonló mértékű romlás az uniós tagállamok közül csak Ciprus esetében volt megfigyelhető.
2020-ban Bulgáriával és Romániával hármas holtversenyben végeztünk az utolsó helyen, 2021-ben azonban Románia, egy évvel később pedig Bulgária is elhúzott mellettünk.
Ha a közép- és kelet-európai országok eredményeit vizsgáljuk, akkor is egyértelművé válik a magyar lemaradás, és az is megfigyelhető, hogy egyre nagyobb a széttartás az egykori keleti blokk országai között. A balti államok – élükön Észtországgal – évről évre egyre jobb teljesítményt mutatnak, ugyanakkor a V4 országainál már elég vegyes a kép, az azonban biztos, hogy a visegrádi négyek többi országa jóval hazánk előtt áll.
Csehország 57 ponttal az Európai Unió 16. helyezettje, Lengyelország és Szlovákia pedig a 19. helyen osztozik 54-54 ponttal.
A szomszédainkkal való összevetésben is hasonló a helyzet: Ausztria tavaly 29, Horvátország pedig 8 ponttal előzte meg hazánkat. A környező országokat nézve Ukrajna (36) és Szerbia (36) kullog a lista végén, ám érdemes megjegyezni, hogy mindössze hat ponttal vannak lemaradva hazánktól (42), Ukrajna pedig a romló magyar tendenciával ellentétben 10 év alatt 10 pontot és 40 helyet javított.
A Korrupció Érzékélési Index eredményeinek bemutatásával egy időben a Transparency International Magyarország ezúttal is közzétette a korrupciós helyzetet elemző éves jelentését, amelyben a jogállamiság állapotát, a közbeszerzések és az uniós forrásokhoz való hozzáférést, továbbá a korrupció gazdasági teljesítményre gyakorolt hatását vizsgálta.
„Magyarország egyre inkább leszakad az Európai Unió centrumától”– összegezte Martin József Péter, a Transparency International Hungary ügyvezető igazgatója a 2023-as Korrupció Érzékelési Index eredményeit bemutató eseményen, január 30-án.
Martin József Péter, a Transparency International Hungary ügyvezető igazgatója a 2023-as eredmények bemutatóján.
A jelentés a korrupció elleni intézkedések közül néhányat részletesen is bemutat. Az elfogadott helyreállítási alap forrásai ugyanis csak az úgynevezett szupermérföldkövek teljesülése után érkeznek, amelyek közül a legfontosabbakat, mint például az Integritási Hatóság, vagy a Korrupcióellenes Munkacsoport munkáját (aminek az Átlátszó főszerkesztője is tagja), a közérdekű adatokhoz való hozzáférés változásait, valamint az igazságszolgáltatási reformot részleteiben is tárgyalja a dokumentum. Emellett szó esik a szuverenitásvédelmi törvényről is.
A jelentés külön fejezetet szentel a hazai közbeszerzési piacnak, amely a közpénzek politikai alapú szétosztásának egyik fő eszközévé vált az utóbbi években. Ebben a részben kettő, az Átlátszón korábban megjelent cikkre is hivatkoznak: az egyik a győri tenderkirály cégek süllyesztőbe került ügyével foglalkozott, a másik pedig bemutatta, hogyan lehet a törvényesség látszata mögött manipulálni a tendereket.
A TI Magyarország jelentésében kiemeli: az EU nyomására elfogadott korrupció elleni törvények legjobb esetben is felemásra sikerültek, ez azonban nem a véletlen műve.
Martin József Péter az eseményen elmondta:
„a NER-nek alapvetően nem a jogállam helyreállítása és a korrupció visszaszorítása a célja, hanem az európai uniós forrásokhoz való hozzáférés. A reformok nem azért történnek, mert a kormány valóban mérsékelni szeretné a korrupciót vagy helyre akarja állítani a jogállamot, hanem hogy minél több uniós forráshoz férjenek hozzá. Ebből következik az, hogy mindig lavírozni fog az Uniónak történő megfelelés és a NER-érdekek érvényesítése között.”
Szabó Krisztián – Szopkó Zita
Címlapkép: Orbán Viktor miniszterelnök Robert Fico szlovák kormányfővel közösen tartott sajtótájékoztatóján a Karmelita kolostorban 2024. január 16-án. Forrás: MTI/Koszticsák Szilárd
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
Bankszámlaszám: 12011265-01425189-00100001
Bank neve: Raiffeisen Bank
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
IBAN (EUR): HU36120112650142518900400002
IBAN (USD): HU36120112650142518900500009
SWIFT: UBRTHUHB
Bank neve és címe: Raiffeisen Bank
(H-1133 Budapest, Váci út 116-118.)
Támogasd a munkánkat az Átlátszónet Alapítványnak küldött PayPal adománnyal! Köszönjük.
Havi 5400 Ft Havi 3600 Ft Havi 1800 Ft Egyszeri PayPal támogatásHiába emelik a minimálbért, ha közben folyamatosan romlik a forint értéke az euróval szemben. Az EU-ban már csak Bulgáriában kisebb a minimálbér, mint nálunk.
A határozatlan időre elhalasztott hajdúnánási MotoGP-pálya helyett már ipari parkot, gokartpályákat és egyetemi központot akarnak építeni Hajdúnánásra.
Az Építési és Közlekedési Minisztérium visszavonta a közbeszerzést, mert a gödi akkugyár környezethasználati engedélye miatt közigazgatási per zajlik.
Leadták tavalyi évre vonatkozó pénzügyi beszámolójukat a barnaszén- és lignitbányászattal foglalkozó cégek, amiket 2022 végén vett meg az állam.
Támogasd a munkánkat banki átutalással. Az adományokat az Átlátszónet Alapítvány számlájára utalhatod. Az utalás közleményébe írd: „Adomány”, köszönjük!