![Fostul Sat Bocsa Deva Certej 02 1](https://atlatszo.hu/wp-content/uploads/2023/09/fostul_sat_bocsa_deva_certej_02-1-300x180.jpg)
Aurville - Helyiek is nyerészkedtek az Erdélyi-szigethegység szívében zajló földbizniszben
Volt egyszer egy falu, amely túlélte a földjében rejlő aranyat, a kommunista visszaéléseket és egy bányatragédiát is, mígnem elárasztották pénzzel,...
A választás napjára kiírt korrupcióellenes népszavazás látványosan megnövelheti a részvételt az EP-választásokon, és ennek az RMDSZ nem örülhet.
Először nyilváníthatnak hivatalosan is véleményt a romániai választók a jogállamiságról valamint az igazságügyi rendszer átalakításáról, pontosabban azokról az intézkedésekről, melyeket a 2016-os választások után léptetett életbe a kormány. Az EP-választásokkal egy napra, május 26.-ára ugyanis népszavazást írt ki Klaus Iohannis államfő, a választóknak pedig az alábbi kérdésekre kell igennel vagy nemmel válaszolniuk:
„Egyetért-e a korrupciós bűntetteket elkövetők amnesztiában részesítésének betiltásával?”
„Egyetért-e annak megtiltásával, hogy a kormány sürgősségi rendeleteket adjon ki a bűncselekmények témakörét, a büntetéseket, valamint az igazságszolgáltatás megszervezését érintően, illetve azzal, hogy terjesszék ki a sürgősségi kormányrendeletek alkotmánybíróságon való megtámadására jogosultak körét?”
A népszavazás előzménye egy sor olyan, közfelháborodást és látványos tüntetéseket kiváltó intézkedés, mellyel a kormánykoalíció egy sor átalakítást eszközölt az igazságügyi rendszerben az utóbbi években.
A PSD-ALDE kormánykoalíció szerint az intézkedések csupán a jogállamiság visszaállítását célozzák, illetve megakadályozzák a Korrupcióellenes Ügyészség (DNA) túlkapásait. A kormány narratívájában erősen jelen van a Magyarországról is ismerős „nem vagyunk, gyarmat, nekünk Nyugatról ne mondják meg hogy mit tegyünk”, a tüntetők pedig rendre Soros, vagy pedig „párhuzamos állam”, vagyis a szolgálatok emberei.
Az átalakítások ellenzői – köztük számos bíró, ügyvéd valamint ügyész – szerint valójában arról van szó, hogy a PSD korrupt politikusait próbálja menteni olyan, “személyre szabott” intézkedésekkel, melyek ellehetetlenítik a korrupcióellenes harcot, és felmérhetetlen kárt okoznak az igazságszolgáltatásban.
Különösen aggályos az, hogy az igazságszolgáltatás átszabása sürgősségi kormányrendeletekkel történik, anélkül, hogy a javasolt változtatások bejárnák az alkotmány által előírt utat a törvényhozásban.
Romániában ugyanis az alkotmány lehetővé teszi azt, hogy a parlament mellett a kormány is elfogadjon jogszabályokat, melyek a Hivatalos Közlönyben való publikálásuk pillanatában életbe lépnek, és melyeket a parlament utólag hagy jóvá.
Azonban az alaptörvény azt is előírja, hogy a sürgősségi kormányrendelet eszközével csak rendkívüli esetben – természeti katasztrófák és hasonló helyzetekben – lehet élni, akkor, amikor az adott intézkedéssel nem lehet megvárni a parlamentet, a sürgősséget pedig alaposan meg kell indokolni.
Az igazságügy átalakítása ellen hatalmas tüntetésekre került sor az utóbbi években, a kezdeményezéseket az az Európa Tanács független alkotmányjogászokból álló tanácsadó szerve, a Velencei Bizottság is rendre negatívan véleményezte.
Mi több, néhány hete Frans Timmermans, az Európai Bizottság alelnöke nemrég hosszasan kritizálta a romániai igazságügy átalakítását célzó kezdeményezéseket, elmondva, hogy ezzel kapcsolatban egy több, mint 40 pontból álló listát is átadtak a román kormányfőnek és az ígéretek után konkrét lépéseket szeretnének látni.
„Ha ezekre az aggodalmakra nem sikerül választ találni, a Bizottságnak használnia kell a rendelkezésére álló eszközöket” – lengette be Timmermans Románia számára is a 7-es cikkelyt.
Az igazságügy átszabásának kezdeményezője és legfőbb haszonélvezője Liviu Dragnea: a nagyobbik kormánypárt, a PSD elnökét 2015 májusában 1 év felfüggesztett börtönbüntetésre ítélték amiatt, hogy Traian Băsescu felfüggesztéséről szóló 2012-es népszavazás idején országos méretű választási csalást szervezett.
Büntetett előélete miatt Dragnea a miniszterelnöki posztot sem töltheti be, ennél azonban nagyobb gond most számára, hogy egy második bűnvádi eljárásban, az ún. “fiktív alkalmazások” ügyben is közeleg számára az ítélethirdetés. Első fokon a bíróság 3 év 6 hónap letöltendő börtönbüntetésre ítélte Dragneát hivatali visszaélésre való felbujtásért, aki fellebbezett az ítélet ellen. Ha másodfokon is elítélik, a börtönt nem kerülheti el. Ez az ügy egyébként arról szól, hogy a PSD két titkárnője közpénzből kapta fizetését, ugyanis papíron a Teleorman megyei gyermekvédelemnél voltak alkalmazva. Dragnea ebben az időszakban Teleorman megye tanácselnöke volt, a gyermekvédelem pedig a megyei tanácsnak volt alárendelve.
Bilincset lógat egy tüntető Liviu Dragnea arca elé, amint a politikus újságíróknak nyilatkozik a perével kapcsolatban. Fotó: vice.com
Bár egy népszavazás eredményét figyelembe venni nem kötelező, a referendum arra mindenképpen jó, hogy a választók egy erős jelzést küldjenek a kormánypártok fele.
Nem mellesleg az EP-választásokkal kapcsolatos érdektelenséget is felrázza – egy nemrég közzétett INSCOP közvélemény-kutatás szerint a megkérdezettek 39,2 százaléka ígérte biztosan, és további mintegy 31 százaléka nevezte valószínűnek, hogy leadja voksát a május 26-i EP-választáson.
Ez az arány jóval magasabb, mint amit korábban mértek: az INSCOP korábbi három felmérésében a jogosultak 26-27 százaléka ígérte biztosra, és további 41-42 százaléka nevezte valószínűnek részvételét az EP-választáson (a korábbi, 2014-es EP-választásokon 32,4 százalék volt a részvétel).
A megkérdezettek 59 százaléka helyeselte, 23,8 százaléka helytelenítette azt, hogy Klaus Iohannis államfő népszavazást írt ki igazságügyi témákról az EP-választás napjára.
A várhatóan magas román részévétel miatt azonban bajba kerülhet az RMDSZ: a párt mandátumainak száma azon múlik, hogy van-e eltérés a román és magyar választók részvételi aránya között. 2007-ben és 2009-ben a magyar részvétel messze meghaladta az országos átlagot, emiatt Románia lakosságának 6,5 százalékát kitevő magyarság a leadott voksok 9 százalékával három képviselőt küldhetett Brüsszelbe.
Ha azonban a román részvétel felülmúlja a magyart, könnyen előfordulhat hogy nem jön össze az 5 százalékos küszöb.
Az RMDSZ helyzetét az is nehezíti, hogy az igazságügyi rendszer átalakítása során rendszerint a kormánypártokkal szavazott, emiatt a közösségben a népszerűsége látványosan csökkent – nem tudni, hogy ezen tudott-e segíteni Orbán Viktor magyar kormányfő néhány napos erdélyi látogatása.
A konkurrencia is megjelent a román pártok közt: az ellenzéki USR PLUS 2020 Szövetség magyar nyelvű kommunikációval igyekszik megszólítani az RMDSZ-ből kiábrándult magyar szavazókat.
Ami a pártreferenciákat illeti, az INSCOP szerint a biztos szavazók között a kormányzó PSD és a fő ellenzéki párt, a Nemzeti Liberális Pártra (PNL) nagyjából fej fej mellett halad, 26 százalékkal. 20 százalékot kapna az USR PLUS 2020 Szövetség, 8 százalék körül végezne a PSD-ből kivált politikusokból álló Pro Románia valamint a kisebbik kormánypárt, a Liberálisok és Demokraták Szövetségére (ALDE). Az RMDSZ-re 4 százalék voksolna, míg a Népi Mozgalom Párt (PMP) 3,5 százalékot kapna.
Nyitókép: Korrupció-ellenes tüntetés Bukarestben, a Victoriei téren 2017 február 1.-én. Fotó: Dan Mihai Balanescu
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
Bankszámlaszám: 12011265-01425189-00100001
Bank neve: Raiffeisen Bank
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
IBAN (EUR): HU36120112650142518900400002
IBAN (USD): HU36120112650142518900500009
SWIFT: UBRTHUHB
Bank neve és címe: Raiffeisen Bank
(H-1133 Budapest, Váci út 116-118.)
Támogasd a munkánkat az Átlátszónet Alapítványnak küldött PayPal adománnyal! Köszönjük.
Havi 5400 Ft Havi 3600 Ft Havi 1800 Ft Egyszeri PayPal támogatásVolt egyszer egy falu, amely túlélte a földjében rejlő aranyat, a kommunista visszaéléseket és egy bányatragédiát is, mígnem elárasztották pénzzel,...
A RISE Project újságírói inkognitóban tárgyaltak Sile Cămătaru vejével azokról a kínai maszkokról, amelyek elárasztották a piacot és az intézményeket....
Románia stratégiai jelentőségű arany- és rézkészleteit valutaként használják egy afrikai bánya felvásárlásához, amelynek kapcsán a nemzetközi kényszermunka, a rabszolgaság és...
Az Európa szűzerdeinek többségét kitevő Kárpátok rengetegeiben dúló illegális fakitermelés ellenében román ellenzékiek, civilszervezetek veszik fel a kesztyűt. Motoros fűrészek...
Támogasd a munkánkat banki átutalással. Az adományokat az Átlátszónet Alapítvány számlájára utalhatod. Az utalás közleményébe írd: „Adomány”, köszönjük!