![Ipolysagi Kolostor 240412 Fb](https://atlatszo.hu/wp-content/uploads/2024/07/ipolysagi-kolostor-240412-fb-300x180.jpg)
A külügy 774 millióval támogatja egy romos szlovákiai kolostor-magtár felújítását
A döntést Szijjártó Péter külügyminiszter helyettese, Magyar Levente írta alá, aki egyúttal az ingatlant tulajdonló alapítvány vezetője is.
A közfigyelem főként az egyetemek miatt létrehozott alapítványokra irányult az elmúlt hónapokban, de közben külföldi ingatlanokat birtokló állami cégeket is egy alapítványba szervezett ki a kormány. A Comitatus-Energia Zrt. a tulajdonosa egy szlovéniai üdülőközpontnak, a Manevi Zrt. birtokában pedig két romániai szálloda és egy horvátországi műemlék épület van. A két céget – s velük az ingatlanjaikat – a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítványnak ajándékozta a kormány márciusban. A Manevi azóta vett egy romániai kastélyt is.
Miközben itthon sok esetben a kormány fütyül a műemlékvédelemre, egy tavalyi törvénnyel létrehozta a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítványt, hogy a régió „egyes műemléki vagy műemléki védelemben nem részesülő, de kulturális, történelmi, művészeti, építészeti értékkel rendelkező és magyar vonatkozású történelmi, kulturális öröksége, művészeti gyökere, múltja, hagyománya szempontjából jelentőséggel bíró épületek, építmények” fennmaradását, megőrzését, fenntartását segítse.
Az alapítvány létrehozásáról szóló törvényjavaslatot Semjén Zsolt (KDNP) miniszterelnök-helyettes nyújtotta be a parlamentnek, Szijjártó Péter külügyminiszter adta elő, aztán az országgyűlés megszavazta, a köztársasági elnök kihirdette, és 2020. július 15-én megjelent a Magyar Közlönyben.
Természetesen az állam nem egy üres alapítványt hozott létre, hanem állami vagyont ajándékozott neki: két vállalatot, a Manevi Zrt.-t (100 db törzsrészvény) és a Comitatus-Energia Zrt.-t (8700 db törzsrészvény).
A 2011-ben alapított Comitatus-Energia Zrt. eredetileg a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei önkormányzat tulajdona volt és 2012-ben került állami tulajdonba. A 2020-as beszámolóját még nem tette közzé, de az azelőtti öt évben végig csak veszteséget produkált. A Manevi elődjét, a Magyar Nemesfémvizsgáló Zrt.-t 1997-ben alapította a Nemesfémvizsgáló és Hitelesítő Intézet, amelynek jogutódja 2006-tól a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (MKEH) lett. 2010 végéig a MKEH volt a cég tulajdonosa, de 2011 elejétől a magyar államé lett a társaság, amit 2013 átneveztek Manevi Zrt.-re. A 2020-as mérlege még a Manevinek sem nyilvános, de a korábbi öt évben a Comitatus-Energiához hasonlóan veszteséges volt.
2020 szeptemberében egy kormányhatározat „a határon túli gazdaságfejlesztési és nemzetpolitikai célok hatékony megvalósítása érdekében” 5 milliárd forinttal megemelte a Manevi tőkéjét és 600 millió forintot rendelt a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítványhoz – ezt akkor a Napi.hu vette észre. Ahogy azt is, hogy egy 2020. december 24-én, szenteste született kormányhatározat a szeptemberit visszavonta, vagyis a Manevi tőkeemelését sztornózta, de az alapítványnak a 600 millió forint mellé további 6 milliárdot ajándékozott.
Bár a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítványról szóló törvény tavaly született, a szervezet létrejötte sokáig húzódott: alapító okirata 2021 februárjában kelt, és 2021 márciusában jegyezte be a bíróság. A Fővárosi Törvényszék bejegyző végzése azt is tartalmazza, hogy az állam összesen 15,8 milliárd forintnyi vagyont ajándékozott az alapítványnak. Ebből a fentebb is említett 600 millió készpénz, a többi részvény:
a Manevi részvényei 11,2 milliárd forint, a Comitatus Zrt. részvényei pedig 3,9 milliárd forint értéket képviselnek a bejegyzés szerint.
Részlet a bíróság bejegyező végzéséből (forrás: birosag.hu)
A Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítvány kuratóriumának elnöke Magyar Levente, aki egyben a Külügyminisztérium parlamenti államtitkára és miniszterhelyettese, valamint frankofón ügyekért felelős miniszeri biztos. A kuratórium tagjai Kiss-Parciu Péter (regionális és határ menti gazdaságfejlesztésért felelős helyettes államtitkár a külügyben), Pacsay-Tommasich Orsolya Mária (a Külgazdasági és Külügyminisztérium Magyar Diplomáciai Akadémiáért és a Stipendium Hungaricum Programért felelős államtitkára), valamint Jákli Gergely (vélhetően azonos az Eximbank vezérigazgatójával) és Virág Zsolt (aki feltehetően azonos a Nemzeti Kastélyprogram és a Nemzeti Várprogram miniszteri biztosával).
Az alapítvány létrehozásáról rendelkező 2020-as törvényben az 1.§ (3) bekezdés rendelkezett az alapítvány feladatairól, amik azonban idén áprilisban átkerültek a 2021. évi IX. törvény 1. mellékletébe, mert a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítvány is a 33 közfeladatellátó alapítvány egyike.
Az alapítványnak adott két cég több külföldi ingatlannal is rendelkezik.
2018-ban írtunk arról, ami 2019-ben valósult meg: a Comitatus megvásárolta a szlovéniai Terme Lendava üdülőközpontot. A Terme Lendava a 120 szobás, öt medencés szállón kívül kempinget, apartmanfalut és egy fejlesztési telket is magába foglal. A lendvai üdülőközpont vételára a Hvg.hu cikke szerint közel 3 milliárd forint volt.
Wellness-szállót vesz a magyar állam Szlovéniában, a fociakadémia szomszédságában
Tudott ön arról, hogy lett egy wellness-szállókomplexuma a szlovéniai Lendván? Szlovén sajtóhírek szerint egy magyar állami „alap” 9 millió eurós ajánlatot tett a Hotel Lipára és kapcsolódó szolgáltatásaira. Az ügylet ennél kicsit bonyolultabb, igyekeztünk utána járni a részleteknek.
Szintén 2018-ban számoltunk be arról, hogy a magyar állam tulajdonában lévő Manevi Zrt. megvásárolta a romániai Dacia SA vállalatot, aminek a birtokában van a Szatmárnémetiben található Pannónia Szálló. A vételárat nem hozták nyilvánosságra, a Manevi üzleti titokra hivatkozva megtagadta az adásvételi szerződés kiadását, és a NAIH elfogadta ezt az érvelést, de a cégbeszámolókból annyit megtudtunk, hogy papíron 1,2 milliárd forintot ér lepusztult állapotú romániai szálloda.
Könyv szerint 1,2 milliárd forintot ér a szatmárnémeti szállodát birtokló cég, amit tavaly vett meg a magyar állam
A magyar állam tulajdonában lévő Manevi Zrt. tavaly decemberben megvette a román Dacia SA nevű céget, és azon keresztül a Szatmárnémetiben található Pannónia Szállót. A vételárat nem hozták nyilvánosságra, és a Manevi üzleti titokra hivatkozva nem adta ki az adásvételi szerződést. A két cég irataiból azonban sikerült kiderítenünk néhány információt a tranzakcióval kapcsolatban.
2020 decemberében – ahogy arról akkor a Napi.hu beszámolt – a Manevi közbeszerzést írt ki a romániai Máramarosszigeten (Sighetu Marmației) található Korona Szálló (Hotel Coroana vagy Tisa) műemléki rekonstrukciójához kapcsolódó tervezési feladatainak ellátására.
A tenderleírás szerint a műemlék ingatlan „jelenleg használaton kívüli, elhanyagolt állapotban van. Az Ingatlan teljes felújításának eredményeképpen az Ingatlanban ismét egy működő és magas színvonalú 28 szobás (4 lakosztály, 16 superior és 8 standardszoba), 4 csillagos besorolású szálloda alakítandó ki, bárral, sörkerttel, étteremmel, kerthelyiséggel”.
Az ajánlatok összegzése szerint a tervezési megbízást három pályázó közül a DMB Műterem Kft. nyerte nettó 89 millió forintos ajánlattal. A közbeszerzési adatbázisban elérhető egy koncepcióterv, ami bemutatja a Korona Hotel jelenlegi állapotát és az átalakítási terveket. A fotókkal tűzdelt dokumentum szerint az épület nincs túl jó állapotban.
Máramarossziget, Korona Hot… by atlatszo
Az ottani kollégáknak köszönhetően megtudtuk, hogy a romániai ingatlannyilvántartás szerint a Manevi tulajdonjogát 2019 decemberében jegyezték be a Korona Hotelre, ami támpontot nyújt az ingatlan vételárára vonatkozóan. A Manevi 2019-es beszámolójában ugyanis az szerepel, hogy abban az évben a cég egy ingatlant szerzett be, amelynek az értéke a fordulónapon, vagyis 2019. december 31-én nettó 250 millió forint volt.
Egy ingatlanbeszerzés a Manevi Zrt. 2019-es beszámolójában.
Közel két hete, 2021. május elején pedig nyilvánosságra került a Manevi egy újabb külföldi ingatlana. Az európai közbeszerzési értesítőben ugyanis megjelent egy arról szóló tájékoztatás, hogy eredménytelen lett egy tender, amit a Manevi egy horvátországi ingatlan átépítéséhez kapcsolódó tervezési feladataira írt ki február elején.
Az Eszék történelmi belvárosában, a Lorenza Jagera u. 2. szám alatt található ingatlan a horvát jogszabályok szerint műemlék. Egy 759 négyzetméteres telken lévő 2 036 m² alapterületű épületből és udvarból áll. A Manevi célja az, hogy átalakítsa egy négycsillagos szállodává, amelyben összesen 23 szoba és lakosztály, étterem, valamint rekreációs és spa-részleg (medence, szauna, masszáshelyiség, szépségszalon) is van.
Ez minden bizonnyal nem lesz könnyű munka, hiszen az a tenderleírásban is olvasható, hogy az épület még sosem üzemelt szállodaként, ezért nincs benne recepció, étterem, konyha, de nincsenek szobák és liftek sem, vagyis teljesen át kell alakítani. A közbeszerzési adatbázisban elérhető egy 22 oldalas dokumentum is, ami ismerteti az épület jelenlegi állapotát és az átalakítási elképzeléseket is. Ebből az iratból az derül ki, hogy az épület homlokzatát, ablakait és tetőjét is fel kell újítani, a szállodafunkcióhoz pedig át kell építeni nagyjából minden szegletét, és ráadásul parkolója sincs, ami elég hátrányos a vendégforgalom szempontjából.
Eszék, Lorenza Jagera u. 2. leírás és koncepció by atlatszo on Scribd
Május elején emailben érdeklődtünk a Manevi Zrt.-nél, hogy mikor és milyen módon került a birtokukba az eszéki ingatlan. Kértük, hogy ha vásárlásról van szó, szíveskedjenek közölni a vételárat, az eladó nevét, és az adásvétel dátumát. Levelünkre két hét elteltével az alábbi választ kaptuk:
„Az ingatlant 2020 augusztusában vásárolta meg a cég, a tulajdonostól a piaci viszonyok figyelembevételével kialkudott és értékbecsléssel alátámasztott vételáron. Az adásvételi szerződés alapján társaságunkat titoktartási kötelezettség terheli, mely alól az eladó nem adott felmentést, így ennél konkrétabb adatokat nem közölhetünk.”
A horvát ingatlannyilvántartásból az ottani újságírókollégák segítségével lekért tulajdoni lapon az szerepel, hogy a Manevi 2020. július végén lett az eszéki ingatlan tulajdonosa, ami addig az ALLEGHENY FINANCIAL d.o.o. nevű cég birtokában volt. A horvát cégnyilvántartás szerint annak tulajdonosa pedig a svájci Allegheny Financial SA vállalat, aminek igazgatója Dominique Christian Tinguely, a tulajdonosa azonban nem szerepel a svájci cégadatbázisban.
Részlet az eszéki ingatlan tulajdoni lapjáról
Nem elhanyagolható körülmény, hogy a Comitatus-Energia Zrt. által megvásárolt lendvai üdülőközpont és a Manevi birtokába került eszéki műemlék közelében is egy-egy magyar közpénzből növekvő fociakadémia van.
Mészáros Lőrinc 2016-ban vette meg az NK Osijek nevű eszéki focicsapatot, tavaly nyárig tulajdonos volt benne, azóta pedig egy másik NER-közeli vállalkozó, Szíjj László lépett a helyére. Egy nemzetközi projekt keretében külföldi újságírókkal együttműködve 2021 elején összesítettük, hogy az eszéki csapat az elmúlt 10 évben közel 6 milliárd forintot kapott a magyar államtól.
Politikai befolyásszerzésre használják Orbánék a külhoni magyarok állami támogatását
A magyar állami finanszírozású Bethlen Gábor Alap döntéseit megvizsgálva tárta fel egy nemzetközi újságírócsapat, hogy 2011 óta mennyi magyar közpénzt juttatott a Fidesz-kormány a szomszédos országokba.
Az NK Nafta 1903 nevű lendvai focicsapatnak 2017-től Végh Gábor, a ZTE többségi tulajdonosa az elnöke. Azóta szárnyal ez a klub is: kutatásunk szerint az elmúlt 10 évben Szlovéniába áramlott 17,4 millió eurónyi magyar állami támogatás 60 százalékát kapta a csapat, ami fociakadémiát épít. Végh Gábor egyébként annyira jóban van a NER-rel, hogy Mészáros Lőrinc lányával együtt utazott a Mészáros, Szíjj és Orbán Viktor miniszterelnök által is használt magánrepülőgéppel.
Ahogy fentebb említettük, a Fidesz-kormány egy 2020-ban hozott törvénnyel rendelkezett a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítvány létrehozásáról, ám azt csak 2021. március 3-án jegyezte be a bíróság. Ezután két nappal, március 5-én a kormány akaratának megfelelően az alapítvány lett a Manevi Zrt. és a Comitatus-Energia Zrt. tulajdonosa.
A Comitatus-Energia Zrt.-ben nem hozott nagy változást, hogy a frissen bejegyzett Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítvány lett a tulajdonosa. Maradtak ugyanazok a felügyelőbizottsági tagok és a vezérigazgató sem változott: utóbbi 2020 októbere óta Kővári Dénes, aki korábban feltűnt már a Maneviben, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-ben, és a Nemzeti Eszközgazdálkodási Zrt.-ben is.
Kővári 2019 decemberétől vezérigazgatója volt a Manevi Zrt.-nek, de ez a megbízatása 2021 áprilisában véget ért. Ugyanis nagyjából másfél hónappal azután, hogy a Manevi a KEEÖMA tulajdona lett, a cég vezérigazgatója Oláh Zsanett lett.
A nő azonban már 2021 januárjában – amikor még az állam volt a tulajdonos – feltűnt a Maneviben, mint cégjegyzésre jogosult más munkavállaló.
A vajdasági származású Oláh széleskörű céges tapasztalattal rendelkezik: 2014-ben tagja volt Orbán Viktor Dél-Koreába látogató üzleti küldöttségének, 2015-ben pedig kinevezték az állami tulajdonú Magyar Nemzeti Kereskedőház Zrt. (MNKH) vezérigazgatójává.
A folyamatosan veszteséget termelő MNKH-t a kormány 2018-ban megszüntette – összeolvasztotta saját leányvállalatával és létrehozta a két cégből a HEPA Magyar Exportfejlesztési Ügynökség Nonprofit Zrt.-t.
Oláh Zsanett azonban nem került az utcára: Mészáros Lőrinc tiszapüspöki izocukorgyára, a Kall Ingredients Kft. ügyvezetője lett 2018. október közepén, és az is maradt egészen 2019. június végéig.
Senkit nem hagynak az út szélén: Mészáros Lőrinc mentőövet dobott a bukott állami cégvezérnek
Oláh Zsanett, a Magyar Nemzeti Kereskedőház volt vezérigazgatója irányítja október 15-től az Opus Global-csoport gigantikus, állami pénzekkel felturbózott izocukorgyárát – vette észre az Átlátszó.
Ráadásul – ahogy azt nemrég a 24.hu megírta – a HEPA 2019 októberében az Oláh tulajdonában lévő, Etyekre bejegyzett Földszint1 Kft.-nek nettó 6 millió forintos szakértői megbízást adott.
Oláh Zsanett aztán 2020 júliusában ügyvezetője lett, majd októberben többségi tulajdonrészt szerzett a júliusban alapított Highlights of Hungary Nonprofit Kft.-ben, amelyben tulajdonostársa a cégalapító Remete Tibor és a Fidesz-közeli Böszörményi-Nagy Gergely.
Cikkünk megjelenése előtt nem sokkal járt körbe a hír a magyar sajtóban az MTI nyomán, hogy a Manevi tulajdonába került a zsibói Wesselényi-kastély is. A romániai műemlék épület jelenlegi tulajdonosát jelző, szerdán kiállított telekkönyvi kivonatot a kastélyt eladó örökös, Janicskó András juttatta el az MTI-nek. Janicskó közel egy évtizede árulta az ingatlant, mert nem tudja fenntartani és felújítani – az ára közben 1,5 millió euróról 800 ezerre (288 millió forintra) csökkent.
A román törvények szerint a kastélyra elővásárlási joga volt a Kulturális Minisztériumnak, a Szilágy Megyei Tanácsnak és a Zsibói Polgármesteri Hivatalnak, a Szilágy Megyei Tanács pedig meg is akarta venni, de lecsúszott róla. Janicskótól április 20-án megvette az ingatlant 800 ezer euróért a kolozsvári Micro Vision Consult Kft. üzleti tanácsadó cég, és rögtön tovább is adta a Manevinek. A Szilágy Megyei Tanács alelnöke azt nyilatkozta a Maszolnak, hogy a bírósághoz fognak fordulni az ügyben.
A Wikipédia ismertetője szerint „a Zsibón található Wesselényi-kastélyt Erdély egyik legszebb barokk épületeként tartják számon, amely a Szilágyság egyik legmeghatározóbb kulturális öröksége. A kastély építését 1778-ban kezdték el, mai formáját idősebb Wesselényi Miklós idejében nyerte el, a kastély melletti lovardát is ő építtette 1771-ben. A Wesselényiek büszkesége volt a messze földön híres zsibói ménes, amely apáról fiúra szállt. A kastély 1810-re készült el teljesen. Az épületen barokk és klasszicista építészeti elemek keverednek, nagy árkádos loggiája és a középkori hagyományoknak megfelelő négy sarokbástyája különösen látványos”. A Maszol arról is ír, hogy az államosítás után a kastélyt megrongálták, aztán iskola, majd pionírok háza és múzeum lett belőle.
Arról nincs hír, hogy a Közép-európai Épített Örökség Megőrző Alapítványnak ajándékozott Manevi Zrt.-nek milyen tervei vannak a zsibói kastéllyal.
Erdélyi Katalin
A cégadatokat az Opten Kft. szolgáltatta. A horvátországi adatokkal az Oštro, a romániai adatokkal az Átlátszó Erdély segített. Címlapkép: A cikkben említett négy ingatlan, a Hotel Korona, a Hotel Pannónia, a Terme Lendava és az eszéki épület.
Adj 1 százalékot az Átlátszónak! Adószám: 18516641-1-42 Átlátszónet Alapítvány
Az Átlátszó nonprofit szervezet: cikkeink ingyen is olvashatóak, nincsenek állami hirdetések, és nem politikusok fizetik a számláinkat. Ez teszi lehetővé, hogy szabadon írhassunk a valóságról. Ha fontosnak tartod a független, tényfeltáró újságírás fennmaradását, támogasd a szerkesztőség munkáját egyszeri vagy rendszeres adománnyal, vagy az szja 1 százalékod felajánlásával!
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
Bankszámlaszám: 12011265-01425189-00100001
Bank neve: Raiffeisen Bank
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
IBAN (EUR): HU36120112650142518900400002
IBAN (USD): HU36120112650142518900500009
SWIFT: UBRTHUHB
Bank neve és címe: Raiffeisen Bank
(H-1133 Budapest, Váci út 116-118.)
Támogasd a munkánkat az Átlátszónet Alapítványnak küldött PayPal adománnyal! Köszönjük.
Havi 5400 Ft Havi 3600 Ft Havi 1800 Ft Egyszeri PayPal támogatásA döntést Szijjártó Péter külügyminiszter helyettese, Magyar Levente írta alá, aki egyúttal az ingatlant tulajdonló alapítvány vezetője is.
A kikötőt még el sem kezdték, a külügy projektcége már 1,5 milliárdos veszteséget termelt, de a kormány rendületlenül reklámozza, hogy milyen jó lesz.
Keresztes László Lóránt LMP-s képviselő hiába kérdezte meg, hogy miért titkolózik a kormány az ügyben, nem nagyon kapott érdemi választ.
A kormány 2020-ban 10 milliárd forintért vette meg az olasz kikötőt, de azóta se kezdődött el a terület fejlesztése. A projektcég viszont sokba kerül.
Támogasd a munkánkat banki átutalással. Az adományokat az Átlátszónet Alapítvány számlájára utalhatod. Az utalás közleményébe írd: „Adomány”, köszönjük!