![LÁzÁr János](https://atlatszo.hu/wp-content/uploads/2024/07/D_VAJ20240109007-e1721634612834-300x180.jpg)
Legalább 25 milliárd forintba került az adófizetőknek a Lázár-féle tarifareform
Az Építési és Közlekedési Minisztérium először letagadta, de miután pereltünk, kiadta a márciusban bevezetett tarifareform hatástanulmányát.
Titkolja a Kormány, hogy kitől vettek el a pártállami tevékenysége miatt nyugdíjpótlékot. Bár az Alaptörvény negyedik módosításával kifejezetten azt ígérték a kormánypártok, hogy a kommunista rendszer vezetőinek e tevékenységükkel összefüggő személyes adatai nyilvánosak lesznek, a KIM lényegében mégis megtagadta az erre vonatkozó adatigénylésünk teljesítését.
2013. augusztus 1-jétől nem kapnak nyugdíjpótlékot azok, akiket az erre kijelölt szakértői bizottság véleménye alapján a miniszter a „kommunista diktatúrával kapcsolatos” tevékenységük miatt érdemtelennek talált. Kikértük az erre vonatkozó adatokat: a szó szoros értelmében a nagy semmit kaptuk. Pedig még az Alaptörvény is mást mond.
Az 1991. évi XII. törvény eredetileg arról rendelkezett, hogy egyes, a rendszerváltás előtt meghatározott nyugdíjakat meg kell szüntetni, bizonyos nyugdíjkiegészítéseket pedig pótlékká kell alakítani. Az Országgyűlés tavalyi, az Alaptörvényben is bebiztosított döntése alapján ez utóbbi pótlékokat ismét felül kell vizsgálni, kiszűrve az arra többek közt a pártállam állami és pártvezetői tisztségének betöltése miatt érdemtelenné vált személyeket. A közigazgatási és igazságügyi miniszter erre ötfős szakértői bizottságot jelölt ki, amely véleményt is nyilvánított, hogy szerinte ki érdemtelen a továbbiakban a pótlékra. A miniszter ennek alapján 2013. június 1-jéig meghozta az erről szóló határozatokat.
Az Átlátszó kíváncsi volt, hogy a bizottság mi alapján döntött, és ki esik el a jövőben a pótlékoktól. Az Alaptörvény szerint a kommunista diktatúra hatalombirtokosai a diktatúra működésével összefüggő szerepükre és cselekményeikre vonatkozó tényállításokat tűrni kötelesek, az e szerepükkel és cselekményeikkel összefüggő személyes adataik nyilvánosságra hozhatók. Erre a rendelkezésre az adatkérésünk során külön is felhívtuk az adatgazda KIM figyelmét.
A KIM meg is küldte a szakértői bizottság üléseinek jegyzőkönyveit, amikből annak kell kiderülnie, a bizottság miért és kikre vonatkozóan fogalmazta meg ajánlásait. A minisztérium továbbá, elismerésre méltó munkával (nyilván kihasználva azt a 15 napnyi haladékot, amit kért), beszkennelte valamennyi, a Navracsics Tibor KIM miniszter által meghozott határozatot is. Van azonban egy bökkenő: mindezt teljes anonimizálással tette meg.
A KIM tehát időt, energiát, fáradságot és közpénzt nem kímélve beszkennelt 284 oldalnyi határozatot, amelyek szinte szóról szóra megegyeznek egymással – leszámítva a határozat címzettjének megjelölését, amit viszont kitakartak.
A KIM megküldte továbbá a Bizottság két ülésének a jegyzőkönyvét is – ezeken az üléseken alakították ki a szakértők abbéli véleményüket, hogy kik érdemtelenek a nyugdíjpótlékokra. Bár jól látható, hogy a jegyzőkönyv tételesen tartalmazza e személyek nevét, a KIM ezeket is kitakarta – inkább küldött egész fehér oldalakat.
A bizottsági jegyzőkönyvben ugyanakkor nem ez a hiány a legfeltűnőbb. A kitakart személyeket szemlátomást oszlopokba rendezték: megjelölték nevüket, születési dátumukat, és anyjuk nevét is. Hiányzik azonban az indokolás. Vajon mi alapján döntött a Bizottság? Csak azt nézték, ki meríti ki a jogszabály előírásait? Vagy szimpátiaalapon szavaztak? Vajon volt-e beleszólása a döntésbe az ülések valamelyikén jelen lévő Navracsics Tibor miniszternek, vagy Rétvári Bence és Soltész Miklós államtitkárnak? Mindenki érdemtelen lett, aki valaha állami vezető volt 1990 előtt, vagy van olyan közöttük, aki érdemes maradt? Mindezek egyáltalán nem mellékes kérdések, ha arra gondolunk, hány volt állampárti vezető tűnik fel rendszeresen a nagyobbik kormánypárt rendezvényein.
Gyötrő kérdések, egyelőre válasz nélkül, pedig a kormánytöbbség elvileg éppen azért véste az Alaptörvénybe, hogy a személyes adatok védelme sem akadálya a pártállami múlt feltárásának, hogy tiszta vizet öntsön a pohárba. Az Átlátszó pert indít, hogy a bizottsági jegyzőkönyveket és a határozatokat kitakarás nélkül ismerhessük meg – valószínű ugyanakkor, hogy a szakmai bizottság döntéseire nézve így sem kapunk majd semmiféle indokolást. Ezek után persze kérdés, hogy a múlttal való szembenézés őszinte szándéka vagy politikai frázisok puffogtatása vezette-e az alkotmányozás során a kormánytöbbséget.
A keresetünket itt lehet letölteni (PDF)
UPDATE (2013. október 18.)
Megkaptuk a KIM érdemi ellenkérelmét (PDF), válaszoltunk is rá (PDF).
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
Bankszámlaszám: 12011265-01425189-00100001
Bank neve: Raiffeisen Bank
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
IBAN (EUR): HU36120112650142518900400002
IBAN (USD): HU36120112650142518900500009
SWIFT: UBRTHUHB
Bank neve és címe: Raiffeisen Bank
(H-1133 Budapest, Váci út 116-118.)
Támogasd a munkánkat az Átlátszónet Alapítványnak küldött PayPal adománnyal! Köszönjük.
Havi 5400 Ft Havi 3600 Ft Havi 1800 Ft Egyszeri PayPal támogatásAz Építési és Közlekedési Minisztérium először letagadta, de miután pereltünk, kiadta a márciusban bevezetett tarifareform hatástanulmányát.
Az Átlatszó azután fordult adatigényléssel a szervezethez, hogy az ügyvédi kamara visszautasította Szuverenitásvédelmi Hivatal „információk bejelentését” célzó együttműködési javaslatát.
Nem jogerős ítéletében a Fővárosi Törvényszék kötelezte a közmédiát, hogy adjon ki az Átlátszó újságírójának minden olyan szerződést, amit az elmúlt öt évben kínai szervezettel kötött.
Az MNV üzleti titokra hivatkozott, de hiába: a bíróság kötelezte az adásvételi szerződés kiadására.
Támogasd a munkánkat banki átutalással. Az adományokat az Átlátszónet Alapítvány számlájára utalhatod. Az utalás közleményébe írd: „Adomány”, köszönjük!