![Kiskunhalas E1606049899579](https://atlatszo.hu/wp-content/uploads/2020/11/kiskunhalas-e1606049899579-300x180.jpg)
5,3 milliós a havi rezsije a kiskunhalasi járványkórház egy éve üres épületegyüttesének
A Kiskunhalasi Semmelweis Kórház közadatigénylésünkre nem csak a 2021-ben ápolt betegek számát, hanem a rezsikiadásokat is közölte.
Földjeiktől megfosztott gazdák, ivóvizüket és egészségüket féltő lakosok nyilatkoztak az Átlátszónak a debreceni déli ipari parkban épülő új akkumulátorgyártó-üzemek kapcsán. Elsősorban a kínai CATL akkumulátorgyárának környezetterhelése és vízfogyasztása aggasztja a debrecenieket és a tervezett üzem szomszédságában lévő Mikepércs község lakosait. Az sem megnyugtató, hogy a tervezett gigaberuházás engedélyezési dokumentumai egymásnak ellentmondó adatokat is tartalmaznak.
Októberben számoltunk be arról, hogy milyen aggodalmak kísérik Debrecenben a kínai Contemporary Amperex Technology Co. Limited (CATL) 3000 milliárd forint értékű akkumulátor-gyárának megépülését. Megírtuk, hogy a gyár létrehozásának augusztusi bejelentését követően több civil szervezet és politikai párt kifejezte aggodalmát Debrecen vízkészletének veszélyeztetettsége miatt, s hogy az LMP népszavazást is kezdeményezett a gyár jelentős vízfogyasztása miatt.
A CATL-gyár helyszíne a debreceni Déli gazdasági Övezet lesz, ahol a meglévő üzemek mellé két másik akkumulátor-gyártáshoz kapcsolódó üzem – egy szeparátorfólia-gyár és egy katódanyag-gyár – is létesül. Ez utóbbiak szintén nagy fogyasztású, jelentősen környezetterhelő és kiemelten veszélyes gyárak. A legnagyobb ellenérzést azonban a kínai CATL akkumulátorgyára váltotta ki a debreceniek és a beruházással közvetlenül érintett mikepércsiek körében.
Debrecen az elmúlt öt évben nagy energiával fejlesztette a város Déli Gazdasági Övezetét – más néven Déli ipari parkját – , amihez bőven kapott kormányzati támogatást is. Az évek során kb. 710 hektárossá növelt Déli ipari park 2015-ben lett kiemelt beruházás, felgyorsítva és megkönnyítve ezzel nemcsak a hatósági eljárások folyamatát, de a mezőgazdasági területek iparterületté való átminősítését is.
Hajdú-Bihar megyében találhatók az ország legdrágábban értékesíthető termőföldjei, Debrecen környékén különösen magas aranykorona értékű földek vannak. Ezekből a kiváló minőségű termőföldekből elsőként a BMW gyára kedvéért áldoztak be 400 hektárt; ez lett Debrecen Észak-Nyugati Gazdasági Övezete, mely később 500 hektárra nőtt a közművesítésre kijelölt újabb területekkel együtt. Az érintett gazdák közül sokan élték meg fájdalmas veszteségként a földjük elvesztését, írta meg 2018-ban az Index.
A Déli Gazdasági Övezet létrehozása szintén azzal járt, hogy az érintett ingatlanok tulajdonosainak meg kellett válniuk kiváló minőségű földjeiktől. A debreceni önkormányzatnak ebben az esetben sem sikerült mindenkivel konfliktusmentesen megegyeznie, a tulajdonosok egy része nem fogadta el az adásvétel vagy a kisajátítás során felajánlott összeget.Több perre is sor került, van, amelyik már évek óta zajlik.
Madar Miklós debreceni gazda régóta pereskedik a Déli ipari park létrehozása során elvett földjei miatt. Szerinte alacsony árat kínáltak neki, de a kárpótlásként kapott családi birtok elvételét egyébként is rendkívül sérelmezi. Madarék földjére az önkormányzatnak mindenképp szüksége volt, nemcsak az ipari park bővítése, de a 481-es jelű főút építése miatt. És hiába tiltakozott a Madar-család, a kisajátítási eljárást meg sem várva kezdte meg a debreceni önkormányzat a talaj-előkészítési munkákat, írta meg 2021-ben a Magyar Hang.
Madar Miklós 20 hektáros birtokából több részletben sajátítottak ki kisebb-nagyobb területeket. A szétszabdalt földbirtokon már nem lehet gazdaságosan termelni, az itt épülő akkumulátorgyár által kibocsátott szennyezés pedig a megmaradt területet is károsítani fogja, állítja a debreceni gazda. Ezért a birtokot csak egyben adná el, az egész területre viszont az önkormányzatnak nincs szüksége.
Beszélgetésünk során a helyszínen már szedték le a humuszt a tervezett akkumulátor-gyár területén, bár az építkezés környezetvédelmi és katasztrófavédelmi engedélyét még nem adták ki a hatóságok. A Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal ennek ellenére építési engedélyt adott a tereprendezésre és a négy épület mélyalapozási munkálataira.
November végén Mikepércs fideszes polgármestere, Tímár Zoltán úgy döntött, hogy az önkormányzat kötelező éves közmeghallgatásán az akkumulátor-gyár ügye lesz a központi téma. A három és fél ezer fős község lélekszámához viszonyítva nagyon sokan vettek részt az eseményen, Debrecenből is érkeztek szép számmal. Nem véletlenül: a debreceniek számára még semmiféle lakossági tájékoztatás nem volt a tervezett gigaberuházásról.
Ám hiába hívták meg a rendezvényre Debrecen polgármesterét, Papp Lászlót (Fidesz), valamint Rácz Róbert főispánt és Szilágyi Balázst, a CATL kormányzati kapcsolatokért felelős vezetőjét: egyéb elfoglaltságaikra hivatkozva mindhárman kimentették magukat. A közmeghallgatás így inkább csak a kérdések megfogalmazására volt alkalmas. A résztvevők között viszont több mérnök, vegyész, biológus is aggályait fejezte ki a környezetet fenyegető károk miatt.
Fábián István vegyészprofesszor arra figyelmeztetett, hogy a cég alig közöl információkat az alkalmazott technológiáról, s a Debrecen környéki vizekbe mindenképpen kerülnek majd szennyezőanyagok. Emellett több felszólaló felhívta a figyelmet a gyár óriási vízigényének beláthatatlan következményeire, a talaj- és rétegvíz-szint már most megfigyelhető csökkenésére is.
A polgármester ígéretet tett arra, hogy megfogalmazódott kérdéseket megküldik a Kormányhivatalnak és a beruházónak. Azt is kijelentette, hogy ha nem kapnak megnyugtató válaszokat, az önkormányzat akár bíróságra is hajlandó menni a helyiek egészségének védelmében.
Emellett közölte, hogy a község még a beruházás megkezdése előtt monitoring-állomásokat fog kiépíteni, hogy folyamatosan ellenőrizni tudják a levegő- és vízminőséget. Tímár Zoltán arra is biztatta a jelenlévőket, hogy menjenek el január 20-án a CATL-gyár egységes környezethasználati engedélye ügyében tartandó közmeghallgatásra is.
Időközben pedig felkerült az debreceni önkormányzat honlapjára a katasztrófavédelmi engedélyezéshez készült biztonsági jelentés is, melyet december 30-ig véleményezhetnek a lakosok. A veszélyes üzem engedélye ügyében az érintett debreceni önkormányzatnak kötelező közmeghallgatást hirdetnie. Erre január 9-én kerül sor, itt azonban elvileg csak a biztonsági jelentésről eshet szó.
Papp László debreceni polgármester azonban a sajtónak adott nyilatkozataiban lakossági fórumnak nevezi az eseményt, ahol a helyiek „tárgyilagos tájékoztatást” kaphatnak majd a beruházásról. A polgármester szerint a hatóságokba vetett bizalom megőrzése nagyon fontos, és szerinte „veszélyes játékot játszik” a politikai ellenzék, ha ezt a bizalmat megpróbálja aláásni.
Papp László a leendő gyár vízigényéről szóló, „politikai aspektusból” született híreket is cáfolja. Nyilatkozata szerint a déli ipari park teljes, 710 hektáros területének vízkapacitása napi 24 ezer köbméter lesz, tehát alaptalan a nagyobb vízfogyasztással való riogatás. A polgármester a környezetvédelmi engedélyezési eljáráshoz készült dokumentáció ismeretében állítja, hogy a jelenleg engedélyezésre váró gyáregység átlagos napi vízigénye 3378 köbméter, mely alkalmanként 6242 köbméterre nőhet.
Csakhogy a katasztrófavédelmi eljáráshoz készült biztonsági jelentés szerint sokkal több vízre lesz szüksége a debreceni akkugyárnak, mint amennyit Papp László emleget – írta meg a debreciner.hu. „A telephely ivóvíz igénye max. 15 500 m3/nap és ~1500 m3/h értékek közötti tartománnyal jellemezhető, a szolgáltató a Debreceni Vízmű Zrt.” – olvasható a biztonsági jelentésben. Ez az adat pedig nemhogy cáfolná, de nagyon is megerősíti a Debrecen és környéke vizének veszélyeztetettségéről szóló aggodalmakat.
Bodnár Zsuzsa
Nyitókép: Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter, Papp László debreceni polgármester és a CATL képviselői a CATL-beruházásról folyó tárgyalásokon, 2022. októberében. Forrás: Facebook. Videó: Balogh Dénes.
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
Bankszámlaszám: 12011265-01425189-00100001
Bank neve: Raiffeisen Bank
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
IBAN (EUR): HU36120112650142518900400002
IBAN (USD): HU36120112650142518900500009
SWIFT: UBRTHUHB
Bank neve és címe: Raiffeisen Bank
(H-1133 Budapest, Váci út 116-118.)
Támogasd a munkánkat az Átlátszónet Alapítványnak küldött PayPal adománnyal! Köszönjük.
Havi 5400 Ft Havi 3600 Ft Havi 1800 Ft Egyszeri PayPal támogatásA Kiskunhalasi Semmelweis Kórház közadatigénylésünkre nem csak a 2021-ben ápolt betegek számát, hanem a rezsikiadásokat is közölte.
Szaunás székház, nemzetközi politikai dzsembori, milliárdok ingatlanra, mutatós jobboldali folyóiratok, interjú Orbán Ráhellel — közpénzes alapon.
Politikai kérdőívekkel, pszichológiai tesztekkel, Nemzeti Konzultációval és versírással is teszteltük az OpenAI beszélgetőrobotját.
Ez az utolsó 2022-es lapszemlénk, benne az elmúlt 1-2 hét legérdekesebb híreivel. Avagy mi történt addig, amíg te bejgliztél?
Támogasd a munkánkat banki átutalással. Az adományokat az Átlátszónet Alapítvány számlájára utalhatod. Az utalás közleményébe írd: „Adomány”, köszönjük!