![2024lakasarborito2](https://atlatszo.hu/wp-content/uploads/2024/08/2024lakasarborito2-300x180.png)
Több mint 10 évnyi átlagfizetést kell megspórolni egy új lakás vásárlásához Magyarországon
Az Unió országai közül Magyarországon a legdrámaibb az ingatlanpiaci árak megugrása.
A fiatalok közel 40 százaléka inkább az egész világhoz, semmint egy országhoz vagy régióhoz tartozónak vallja magát. Az idősek viszont inkább az államhoz kötődnek. Mutatjuk a számokat!
Az UNICEF és a Gallup közös felmérésben vizsgálták meg, hogyan viszonyulnak az idősek és a fiatalok a világhoz. A felmérés egyik érdekes pontja: a fiatalok (15-25 közötti korosztály) közel 40 százaléka köti az identitását a világhoz, szemben a 45 év felettiekkel, ahol ez a szám csupán 20 százalék.
A fiatalabb generációk identitása egyre globálisabbá válik. Az idősebb generáció elsősorban az országhoz (45%), valamint a városhoz vagy vidékhez (30%), legkevésbé a világhoz (22%) köti az identitását. Ezzel szemben a megkérdezett fiatalok közül ugyanannyi tartja magát világpolgárnak (39%) mint ahányan egy adott országot tekintenek otthonuknak. A fiataloknak csak 26 százaléka definiálja az identitását elsősorban regionális alapon.
A legkiugróbb számokkal Németország és Spanyolország esetében találkozhatunk:
a német fiatalok közel 70 százaléka inkább kötődik a világhoz, mint Németországhoz.
A szüleik generációja esetében ez az arány 40 százalék — ez a megkérdezett fiatalok átlagát felülről súrolja, a 45 év felettiekhez képest pedig jelentősen kiemelkedik.
Spanyolországban szintén átlagon felüli a társadalom globális öndefiníciója: az idősebbek itt is 40 százalék feletti arányban vallják magukat világpolgárnak, a fiatalok pedig több mint 60 százaléka gondol magára így.
A legnagyobb generációs szakadék Marokkó esetében érhető tetten. Itt arányaiban több mint kétszer annyi fiatal tekint magára világpolgárként, mint az idősebbek. Hasonló arányokkal találkozhatunk Libanon, Zimbabwe és Ukrajna esetében is. (Mindez fölveti, hogy az okokat nem feltétlenül a gazdasági fejlettségben és a Nyugattal való szoros kapcsolatban kell keresni).
Japánban ezzel szemben elenyésző a különbség a fiatalok és az idősek között a hovatartozás-érzés tekintetében: a 25 alattiak és a 45 felettiek egyaránt közel 20 százaléka vallja magát világpolgárnak.
A felmérésben vizsgált 21 ország közül Banglades utasítja el leginkább a világhoz tartozás koncepcióját – és ezzel párhuzamosan itt a legmagasabb az országhoz vagy régióhoz való tartozás érzése is. A bangladesiek kevesebb mint 5 százaléka tartja magát világpolgárnak mind az idősek, mind a fiatalok között.
Fiatal kozmopoliták
De miért érzi egyre több fiatal, hogy inkább a világhoz tartozik mint egy országhoz? Az UNICEF és a Gallup szerint
a „világpolgárosodás” egyértelműen összefügg az internethasználattal.
A kutatásból kiderül, hogy az internetet napi szinten használó fiatalok mintegy 7 százalékkal többen tartják magukat világpolgárnak, mint az átlag. Ugyanez az idősek körében még jelentősebb: a 45 év felettiek, amennyiben napi szinten használják az internetet, 9 százalékkal hajlamosabbak világpolgárként tekinteni magukra.
A kutatás szintén kiemeli: azok a fiatalok, akik nagyobb városokban élnek, ahol nagyobb eséllyel teremtenek kapcsolatot más kultúrákkal, sokkal hajlamosabbak világpolgárnak vallani magukat, mint a vidéken élők, akik számára az egyéb kultúrák közvetlen megismerésének lehetősége korlátozottabb.
Szémann Tamás—Rédl Boglárka
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
Bankszámlaszám: 12011265-01425189-00100001
Bank neve: Raiffeisen Bank
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
IBAN (EUR): HU36120112650142518900400002
IBAN (USD): HU36120112650142518900500009
SWIFT: UBRTHUHB
Bank neve és címe: Raiffeisen Bank
(H-1133 Budapest, Váci út 116-118.)
Támogasd a munkánkat az Átlátszónet Alapítványnak küldött PayPal adománnyal! Köszönjük.
Havi 5400 Ft Havi 3600 Ft Havi 1800 Ft Egyszeri PayPal támogatásAz Unió országai közül Magyarországon a legdrámaibb az ingatlanpiaci árak megugrása.
249 közterület nem személynevet, 269 közterület pedig valós vagy fiktív személynevet kapott az átnevezés után.
Infografikák a magyar állami egészségügyben tapasztalható kórházi várólistákról az Átló oldalán.
Bátorfy Attila, az ATLO projekt vezetője egy most megjelent könyv fejezetében beszél munkásságáról és a magyar adatábrázolás múltjáról és jelenéről.
Támogasd a munkánkat banki átutalással. Az adományokat az Átlátszónet Alapítvány számlájára utalhatod. Az utalás közleményébe írd: „Adomány”, köszönjük!