![Facan Ovi](https://atlatszo.hu/wp-content/uploads/2021/11/facan-ovi-300x180.png)
Kartellezés gyanúja miatt nyomoznak egy 280 millió forintos érdi óvoda-közbeszerzés ügyében
Négymillió forintos uniós bírság és 70 millió forintos uniós visszatérítési szankció kiszabása után nyomozás indult a sokat vitatott érdi óvodaépítések...
Ritkán jutni olyan magyar futballkönyvhöz, amely egyszerre tárgyilagos és olvasmányos. Szegedi Péter szociológus-sporttörténész nemrég megjelent könyve, Az első aranykor viszont pont így tárja elénk a magyar labdarúgás első fél évszázadának a történetét. Ebből leginkább az derül ki, hogyha bármilyen jelenséget is egyedinek vagy újnak szeretnénk feltüntetni a focinkkal kapcsolatban, az teljesen hasztalan, mert biztosan megtaláljuk az előzményét.
Szegedi Péter: Az első aranykor – A magyar foci 1945-ig
Akadémia Kiadó, 2016, 505 oldal
Nehéz az elmúlt években viszonyulni a magyar futballhoz, és ez az elmúlt hetekben, hónapokban talán még nehezebbé vált. A focink a rendszerváltás után rohamosan veszítette el mozgósító erejét, vonzerejét, vonatkoztatási pont jellegét, és lett valami marginális, alig működőképes szórakoztatóipari melléküzemággá. Aztán jött Orbán Viktor és második nekifutásra visszahozta a színre ezt a közeget: nagyon-nagyon sok milliárd közpénzből most újra ezrek biztos megélhetését biztosítja és ennek köszönhetően újra a közbeszéd tárgya is lett.
Persze nem a sikerek okán, hanem azzal, hogy érthetően sokakból váltott ki hatalmas indulatokat az, hogy egy elvileg magánüzletként, szórakoztatóiparként működő ágazatot tömnek állami forrásokkal – nyíltan és bújtatva egyaránt. Eközben meg a társadalmunk működéséhez elengedhetetlennek tartott rendszerek pedig fuldokolnak a pénzügyi és ennek okán egy ideje az emberi forráshiánytól is.
Ennek a helyzetnek adott egy újabb gellert az a spontán eufória és váratlanul jött közösségi élmény, amelyet a futballválogatott előre megjósolhatatlan nagyszerű szereplése a nemrég véget ért Eb alatt váltott ki az országban. Zavarba ejtő, többeknek kifejezetten dühítő volt, hogy a fröccsöntött téeszelnök-diktátor ócska játékszerének tekintett labdakergetés ilyen érzelmeket tud kiváltani és – szemben valóban fontos ügyekkel – embereket tud „kivinni az utcára”.
Mondhatnánk, hogy érdemes megnézni a magyar futball múltját és akkor egyértelmű lesz, hogy mekkora mozgósító erővel tudott hatni ez a sportág korábban is. Csakhogy a Kádár-kor és főleg a Rákosi-diktatúra focijára sem tudunk önfeledt lelkesedéssel, példaként tekinteni, ha nemcsak az eredményeket, hanem azt körülvevő miliőt is hozzávesszük.
Sőt, a focira a mostani hatalom eszközeként, hobbijaként tekintők épp Rákosihoz szokták méregetni az Orbán-rendszer aktivitását ezen a téren. Hiszen Orbán és köre nem egyszer nyíltan és gátlástalanul próbálja lenyúlni azt az örökséget, amelyet az Aranycsapat és a köré szőtt mítosz jelent.
Ebben a hangulatban hatott számomra revelációként Szegedi Péter Az első aranykor – A magyar foci 1945-ig című könyve, amely júniusban jelent meg az Akadémiai Kiadónál. A debreceni szociológus-sporttörténésznek a szakterülete ennek a kornak a futballja, és nagyszerűt alkotott témájában.
Reveláció volt, pedig magam is írtam már cikket a magyar válogatott történetének első meccséről (ezt 1902-ben játszották Bécsben), megvan a könyvespolcomon több alapforrásmunkája, olvastam az első magyar futballsztár, Schlosser Imre önéletrajzát, sőt, gyerekkoromban előbb került a kezembe az 1938-ban világbajnoki döntős magyar csapat legjobbja, Sárosi György életrajza, mint az indiánregények (utóbbiak valójában sosem kerültek a kezembe).
Szegedi ugyanis nem egy futballtörténeti munkát adott ki a kezéből, viszonylag messzire engedte magától az elsődlegesen elérhető adatokat (vagyis a pőre focieredményeket, történéseket), és folyamatokat, a vizsgált korszak legfontosabb jelenségeit mutatta be.
Úgyis mint az első próbálkozások a futball meghonosításával; a két nagycsapat – a Ferencváros és az MTK – felfutása és versengésének, ellentéteinek hozzájárulása a magyar futball fejlődéséhez; a válogatott mérkőzései iránti, Európában is számottevőnek számító érdeklődés; az álamatőrség jelensége, vagyis az a hamis állapot, amelyben a futballisták színleg amatőrök, de a jobbak valójában többféleképp, és vaskos pénzekhez juthatnak; a többszöri expanzió, amikor az első világháború után, majd a harmincas években is ellepik a magyar játékosok és edzők Európát; a kezdetektől meglévő, de a 20-as évek elején beteges méretet öltő erőszak, amely a pályákat és a nézőtereket egyaránt érintette; valamint a 30-as évek végének átalakulása, amikor az addig jobbára érdektelen politika egyre jobban ráül a futballra és a világháború végéig nagy változásokat idéz elő benne.
A könyvet olvasva érthetővé, hogy a foci a magyarok számára sokkal több annál, hogy Orbán Viktor, vagy éppen Rákosi Mátyás kihasználja egy az országban és a világon egyaránt népszerű sportág sikereit.
Nagyon egyértelműnek tűnik, hogy ennek a sportágnak és ennek az országnak dolga van egymással: azután tizenöt évvel, hogy 1897-ben zuhogó esőben, száz ember előtt lejátszották az első nyilvános meccset, 1912-re már két 25 ezres stadion volt Budapesten. A magyar foci a húszas évek elejére Európa legjobbjai közé számított, amikor 1924-ben az olimpián kikaptunk 3-0-ra Egyiptomtól, először hangzott el először a futball Mohácsa kifejezés.
Szegedi Péter azt is kimondja, hogy a foci nem mindenhol vált egyszerre és egyformán népszerűvé az országban, a népszerűség és a sikeresség összefüggött a városiasság fokával. Ez pedig az adott társadalmi viszonyok között azt jelentette, hogy ahol magasabb volt az ipari munkásság és a zsidó polgárság aránya, ott nagyobb eséllyel erősödött meg a labdarúgás. Amiatt, hogy az ipari munkásság adta a fogyasztóközönségét a 20-as évekre professzionalizálódó focinak, míg a zsidó polgárság tagjai közül népességbeli arányukat felülmúló mértékben kerültek ki a sportág vezetői, mecénásai.
A szerző által bemutatott történetből azonban is kiderül, a foci már ezekben az első évtizedekben sem tudott meglenni külső támogatás nélkül. Fontos különbség a későbbi korokhoz képest azonban, hogy egészen a 30-as évek végéig ez nem az állami támogatásokat jelentette.
A fasizálódó Magyarország azonban a sport terén is hozzákezdett az árjásításba és ezáltal az állam szerepének folyamatos növelésébe – amiből azóta is csak időszakokra szabadul t ki, és ha ez meg is történt, mint például a 90-es években, akkor a totális káoszt hozta el.
A magyar futball 45-ig terjedő történetéből az is kiderül, hogy képes volt előkelő, sőt vezető szerepét jó tíz év leforgása alatt elveszíteni. Igaz, a második világháború után, az Aranycsapattal, még egyszer vissza tudta venni ezt a pozícióját. A pozícióvesztés még egyszer megtörtént, annak viszont kevés az esélye, hogy a magyar focinak újra akkora legyen a hatása a világra, mint korábban volt.
A könyv témáján és tartalmán kívül Szegedi Péter abban is nagyszerűt alkotott, hogy egyszerre adott ki a kezéből érdekes és közérthető könyvet. Elkerülte azt az ostoba lelkesedést, a pátoszt és nosztalgiát, amely általában jellemzi a magyar foci témájú könyveket, és letisztultan, a sportos paneleket teljesen mellőzve írta meg a terjedelmes munkát.
Csepregi Botond
Ha tetszett a cikk
Előfizetőket keresünk – támogasd az Átlátszó munkáját havi 1000 forinttal! Függetlenségünk záloga a közösségi finanszírozás.
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
Bankszámlaszám: 12011265-01425189-00100001
Bank neve: Raiffeisen Bank
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
IBAN (EUR): HU36120112650142518900400002
IBAN (USD): HU36120112650142518900500009
SWIFT: UBRTHUHB
Bank neve és címe: Raiffeisen Bank
(H-1133 Budapest, Váci út 116-118.)
Támogasd a munkánkat az Átlátszónet Alapítványnak küldött PayPal adománnyal! Köszönjük.
Havi 5400 Ft Havi 3600 Ft Havi 1800 Ft Egyszeri PayPal támogatásNégymillió forintos uniós bírság és 70 millió forintos uniós visszatérítési szankció kiszabása után nyomozás indult a sokat vitatott érdi óvodaépítések...
A minap írtunk arról, hogy a megjelent ellenzéki programvázlatban a romák helyzetével foglalkozó részt sikerült egy gazdag indiai családról készült,...
Komposztáló üzemet akart építeni Pátyon Soltész Miklós államtitkár fiának cége, de végül a fideszes polgármester jegyzője akadályozta meg a beruházás...
Telex: Mostantól akár hatszor annyi idő alatt adja ki az állam a közérdekű adatokat Mostantól 15 nap helyett újra 45 napjuk,...
Támogasd a munkánkat banki átutalással. Az adományokat az Átlátszónet Alapítvány számlájára utalhatod. Az utalás közleményébe írd: „Adomány”, köszönjük!