![Rigó Csaba és Szentkirályi](https://atlatszo.hu/wp-content/uploads/2024/08/Rigo-Csaba-es-Szentkiralyi-300x180.jpg)
Több sebből vérzik a 82 milliárdos tender, de a GVH nem indít versenyfelügyeleti eljárást
A Digitális Kormányzati Ügynökség korrupciógyanús közbeszerzési eljárásával kapcsolatban az Átlátszó nyújtott be panaszt a Gazdasági Versenyhivatalhoz.
A Központi Statisztikai Hivatal legújabb mérései alapján idén júniusban az átlagkereset bruttó 642 ezer forint volt, ez nettóban 442 ezer forintot jelent. Azonban a mediánbér — amely jóval közelebb áll a mindennapi tapasztalatokhoz — csupán bruttó 519 ezer forintra rúgott, ebből pedig kevesebb, mint 360 ezret vihetnek haza a dolgozók.
Évek óta megfigyelhető az a tendencia, hogy több mint 100 ezer forintnyi különbség van a bruttó átlagbér és a mediánbér között, és ez idén sem alakult másként. Rengeteg dolgozó érzi úgy, hogy a Központi Statisztikai Hivatal (KSH) által közölt nagy átlagbér-növekedések nem igazán tükrözik a valóságot.
Ennek az a fő oka, hogy az átlagbér az összes kereset középarányosa, amiben benne vannak a legtöbbet és legkevesebbet keresők is. Az állami és magáncégek felső vezetőinek havi többmilliós fizetése pedig erősen felfelé húzza ezt a számot, pedig ez a top-menedzseri réteg a magyar társadalomnak csak egy apró szelete.
Ezzel szemben a mediánbér az összes fizetés közepét mutatja meg, vagyis azt az összeget, amelynél a magyarok egyik fele többet, a másik fele kevesebbet keres. Jelen esetben tehát az a helyzet, hogy
a dolgozók felének nettó 360 ezer forintnál alacsonyabb a fizetése,
ami máris nem hangzik olyan jól, így nyilván nem ezzel az adattal fényezi magát a kormány, hanem az átlagkeresettel.
Az elmúlt két év és fél adatait vizsgálva látható, hogy az átlag- és a mediánkereset közötti különbség jellemzően 100 ezer forint körül alakult. Idén az első hat hónap átlagával számolva a bruttó átlagkereset 634 ezer forint, a medián pedig 509 ezer forint volt, vagyis 125 ezer forint különbség van közöttük.
Hasonlóan alakult a helyzet 2023-ban is, amikor az 571 ezer forintos átlagkereset és a 451 ezer forintos mediánkereset között 119 ezer forint különbség tátongott. 2022-ben sem alakult másként a helyzet: a KSH 500 ezer forintot mért átlagkeresetnek, mediánnak pedig 389 ezer forintot, vagyis a köztük lévő rés 110 ezer forint környékén alakult. Korábban megnéztük a 2022 előtti időszakot is, és akkor szintén nagyon hasonló eredményekre bukkantunk.
2019 óta látható, hogy ugyan az éves béremelések miatt az összegek fokozatosan nőnek, az átlag- és a mediánbérek közötti rés is fokozatosan emelkedett.
Minden évben egy nagyjából ugyanakkora, 20 százalékos különbözet van a két mérőszám között.
A KSH legfrissebb adataiból kiderül, hogy a 2024 júniusi bruttó átlagkereset (642 ezer forint) 13,3 százalékkal, a nettó kereset (kedvezmények figyelembevételével 442 ezer forint) pedig 13,1 százalékkal nőtt a tavaly júniusihoz képest. Az idei júniusi bruttó mediánbér (518 ezer forint) 15,3 százalékkal, a nettó mediánbér (359 ezer forint) pedig 15,1 százalékkal haladta meg a tavalyit.
A legtöbbet a pénzügyi és az informatikai szektorban kerestek: átlagosan közel bruttó 1 millió forintot, ezzel szemben
a szociális ellátásban dolgozók átlagkeresete csupán bruttó 350 ezer forint volt.
Az elmúlt években a KSH elég ambivalens viszonyt ápolt a mediánbérekkel: 2021-ig kizárólag átlagkeresettel kapcsolatos adatokat tett közzé, majd hirtelen két évre visszamenőleg a mediánbért is. A havi fizetési adatbázisukban jelenleg is elérhető az átlagbér mellett a mediánbér is havi összesítésben.
Az Európai Unió statisztikai hivatala, az Eurostat is meglehetősen ritkán foglalkozik a mediánbérekkel. Az idén áprilisban közzétett uniós jövedelmekről szóló anyagában például az óránkénti mediánkeresetekhez csak egy 2018-as grafikont mellékelt. Vásárlóerő-paritásban mért európai mediánbérekről szóló anyagokat is csak évente tesz közzé, a legutóbbi 2023-as (2022-ben felvett adatok alapján). Ebben Magyarország hátulról a negyedik volt az EU-s rangsorban.
Kiss Soma – Szabó Krisztián
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
Bankszámlaszám: 12011265-01425189-00100001
Bank neve: Raiffeisen Bank
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
IBAN (EUR): HU36120112650142518900400002
IBAN (USD): HU36120112650142518900500009
SWIFT: UBRTHUHB
Bank neve és címe: Raiffeisen Bank
(H-1133 Budapest, Váci út 116-118.)
Támogasd a munkánkat az Átlátszónet Alapítványnak küldött PayPal adománnyal! Köszönjük.
Havi 5400 Ft Havi 3600 Ft Havi 1800 Ft Egyszeri PayPal támogatásA Digitális Kormányzati Ügynökség korrupciógyanús közbeszerzési eljárásával kapcsolatban az Átlátszó nyújtott be panaszt a Gazdasági Versenyhivatalhoz.
Az adás itt újra meghallgatható.
A Transparency jogi igazgatója szerint a hivatal nem kérheti kölcsön más szervek hatásköreit.
Az egykori NDK részét képező Szászország és Türingia remek példája annak, hogy a növekvő infláció, a migrációs helyzet, valamint a magas energiaárak hogyan nyitnak teret a populista pártoknak.
Támogasd a munkánkat banki átutalással. Az adományokat az Átlátszónet Alapítvány számlájára utalhatod. Az utalás közleményébe írd: „Adomány”, köszönjük!