![Atlatszo Repont Fhd Mod1 (1)](https://atlatszo.hu/wp-content/uploads/2024/08/atlatszo_REpont_FHD_mod1-1-300x180.jpg)
Csökkenő szuverenitás-kockázat: már üvegvisszaváltással is támogathatsz minket
Ez jó a Földnek és jó nekünk is, ráadásul teljesen anonim támogatás, mert a betétdíjat a MOHU utalja az Átlátszónak, ha a mi QR-kódunkat használod.
Aszállyal sújtott mezőgazdaság, gyakori árvizek, élővizeinket fenyegető turisztikai és ipari beruházások – többek között ezek voltak a témái annak a szakmai konferenciának, melyet a Nagy Tavak és Vizes Élőhelyek Szövetsége tartott szeptember végén Tatán. A vizes élőhelyek állapotát érintő súlyos gondok mellett a lehetséges megoldásokról, s ebben a civilek fontos szerepéről is sok szó esett. Videó.
Világszerte problémát jelentenek a klímaválság okozta aszályok és árvizek, valamint a vizes élőhelyeket fenyegető, emberi tevékenységekből fakadó veszélyek. Magyarországon mindezek számát növeli számos olyan turisztikai és nagyipari beruházás, melyek komoly kockázatot jelentenek a felszíni és a felszín alatti vizek állapotára és azok környezetére.
A Nagy Tavak és Vizes Élőhelyek Szövetsége szeptember 30-án Tatán tartotta szakmai összejövetelét, ahol a meghívott civil szervezetek áttekintették a vizes élőhelyekre leselkedő veszélyforrásokat és az ezekre adható lehetséges megoldásokat.
A szakmai program során elhangzott, hogy magyarországi nagy tavainkra és vizes élőhelyeinkre az alábbi tevékenységek jelentik a legfőbb veszélyt:
Az eseményen felszólaló előadók közül Király András (WWF Magyarország) a magyarországi vizes élőhelyek állapotát mutatta be. Elmondta, hogy a folyószabályozások következtében a szántóterületek növekedése mellett mostanra számos új probléma jelentkezett. A korábbi árterek 95%-a, a vizes élőhelyek 87%-a eltűnt, sok helyen süllyed a talajvízszint, számos területen az árvíz- vagy a belvíz-veszély, illetve az aszály fenyeget. A melegedés hatására évről-évre csökken a csapadékos napok száma, miközben növekszik a száraz időszakok hossza.
Részlet Király András (WWF Magyarország) előadásából
Megoldás lehet a tájhasználat-váltás és az ártéri tájgazdálkodás; erre jó példa a WWF Tisza 21 projektje, melynek során helyi közösségek bevonásával vízvisszatartásra épülő tájgazdálkodási mintaprojekteket valósítottak meg a Beregben, a Nagykörűben és a Homokhátságon.
„Franciaországban, Hollandiában már több helyen visszakanyargósítanak olyan csatornává kiegyenesített folyókat, amiket korábban mesterségesen alakítottak ki” – hozta fel példának Király András, milyen eszközökkel próbálják Nyugat-Európában a vízvisszatartást megoldani.
Király András (WWF Magyarország) Fotó: Balogh Dénes/Átlátszó
A társadalomnak, az intézményeknek és a politikusoknak egyaránt változtatnia kell azon, mit gondolnak a víz fontosságáról, és a továbbiakban mi az ő feladatuk – erről beszélt Kükedi Zsolt, a Naphimnusz Egyesület képviselője. Előadásában ismertette az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Kék Megállapodással (Blue Deal) kapcsolatos javaslatát. A javaslat-csomag célja, hogy az Európai Bizottság a víz kérdését európai szintű prioritásként kezelje, s a vízkészletek megőrzésére és a vízhiányból fakadó problémák megoldására egy átfogó és összehangolt ütemterv készüljön el. „Az EU-s álmok és a magyar realitás között azért elég nagy szakadék van” – ismerte el Kükedi Zsolt. De hozzátette, hogy a civil szervezetek együttműködése révén a magyar EU elnökség idejére nőhet a Kék Megállapodás társadalmi támogatottsága.
„Magyarország az Európai Unión belül a második legnagyobb víz- és élőhely-veszteséggel rendelkezik, ezért fontos, hogy minél több vízjárta területet hozzunk létre” – hangsúlyozta Kun Zoltán tájépítész, a Fertő tó Barátai Egyesület természetvédelmi szakértője, a Nagy Tavak és Vizes Élőhelyek Szövetség elnöke.
Kun Zoltán (Fertő tó Barátai Egyesület, Nagy Tavak és Vizes Élőhelyek Szövetsége) Fotó: Balogh Dénes/Átlátszó
Kun elmondta, hogy a vizes élőhelyek védelme és helyreállítása kapcsán a lehetséges eszközök között felmerült az EU Természet Helyreállítási Jogszabály, ami kötelező érvényű célokat tűz ki a tagállamok elé – ennek elfogadása 2024 első felében várható. Elfogadása esetén minden tagállamnak ki kell dolgozni a maga helyreállítási stratégiáját. „Nagyon fontos, hogy a szövetségünk és az egyes tagjaink által aláírt civil álláspontban kért pontokat még a jelenlegi bizottság is megvalósítsa. Legyenek számszerűsíthető, határidőhöz kötött célok, amiket a civil szervezetek számon is tudnak kérni. Arról is szó van, hogyha elfogadják a helyreállítási jogszabályt, az ne jelentse azt, hogy a még meglévő élőhelyeket tönkre lehet tenni. Ez egyáltalán nem történhet meg.
Meg kell őrizni a még meglévő Natura 2000 területeket és a jó állapotú vizes élőhelyeket,
és a rossz állapotúakat kell helyreállítani. Azt is teljesen világossá kell tenni mindenki számára, hogy a felszíni és felszín alatti vizeink kritikus állapotban vannak, amin a jelen és jövő generációk érdekében javítanunk kell.”
A vizes élőhelyek csökkenése az elmúlt három évszázadban. Forrás: www.nature.com
A vizeket érintő veszélyekkel és kormány akkumulátor-iparági fejlesztéseivel kapcsolatban három előadás is elhangzott. Jávor Benedek (Budapest Főváros Brüsszeli Képviseletének vezetője) a magyarországi akkumulátor-gyárak vízfelhasználásának túlzott mértékéről, a debreceni CATL-beruházás kapcsán a vízbázis veszélyeztetettségéről beszélt.
Részlet Jávor Benedek előadásából.
Jávor Benedek a debreceni akkugyár kapcsán 2023 tavaszán panaszt nyújtott be Európai Bizottságnak a Víz Keretirányelvről szóló EU-s jogszabály megsértése miatt.
Lapunk munkatársa, Bodnár Zsuzsa a Göd-ÉRT Egyesület képviseletében az akkumulátor-gyárak hazai környezetvédelmi előírásainak szabályozatlanságáról, az ellenőrzések hiányáról és a kibocsátási és szennyezési adatok eltitkolásáról beszélt. A tatai Tegyünk Együtt Tudatosan Településünkért (TETT) Egyesület – mely a szakmai nap társszervezője is volt – részéről pedig Ferenczi Miklós ismertette a tatai vízforrásokat érintő és az Öreg-tó vízminőségét befolyásoló veszélyforrásokat.
A szakmai nap összefoglalója és előadásai itt érhetők el.
Szöveg: Bodnár Zsuzsa; Videó: Balogh Dénes
Nyitókép: Az önkormányzat szakemberei ellenőrzik az újonnan létrejött homokszigetet Cibakháza határában 2022. július 14-én. A településtől hat kilométerre egy homoksziget keletkezett az alacsony vízállás miatt (fotó: MTI/Mészáros János). Ez a cikk a Közös Értékeink Program támogatásával készült.
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
Bankszámlaszám: 12011265-01425189-00100001
Bank neve: Raiffeisen Bank
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
IBAN (EUR): HU36120112650142518900400002
IBAN (USD): HU36120112650142518900500009
SWIFT: UBRTHUHB
Bank neve és címe: Raiffeisen Bank
(H-1133 Budapest, Váci út 116-118.)
Támogasd a munkánkat az Átlátszónet Alapítványnak küldött PayPal adománnyal! Köszönjük.
Havi 5400 Ft Havi 3600 Ft Havi 1800 Ft Egyszeri PayPal támogatásEz jó a Földnek és jó nekünk is, ráadásul teljesen anonim támogatás, mert a betétdíjat a MOHU utalja az Átlátszónak, ha a mi QR-kódunkat használod.
Türingiában a a helyiek ellenállása meghiúsította egy akkumulátor-újrahasznosító üzem építését, a cég Magyarországon bővítené a kapacitását.
A Greenpeace megbízásából tanulmány készült az európai magángépes utazásokról és azok szén-dioxid kibocsátásáról. A rövid utak a legszennyezőbbek.
A beruházások ellenzői szerint tönkreteszik a tájképet és a természeti értékeket azok a naperőmű-projektek, amiket Tapolcától északra terveznek.
Támogasd a munkánkat banki átutalással. Az adományokat az Átlátszónet Alapítvány számlájára utalhatod. Az utalás közleményébe írd: „Adomány”, köszönjük!