![Kodosit](https://atlatszo.hu/wp-content/uploads/2013/05/kodosit.jpg)
Jóri András: "Ha meg tudjátok tartani"
A kádári diktatúra rendszerében az egyén átlátható volt az állam számára: egyre többet – bár még mindig nem eleget –...
A hóhér középkori ábrázolásaiban állandó elem az arcot fedő csuklya. A halálos ítélet végrehajtója a társadalom szempontjából nélkülözhetetlen feladatot látott el. Ám ez a munka egyben elborzasztó is volt: eltakarták az arcát annak, aki végezte. Szerep és személy élesen elvált: a hóhér nem adta személyiségét a kivégzéshez, amelyről nem ő, hanem mások döntöttek a rendszer képviseletében – személytelen, arc nélküli profiként jelent meg.
A rendőr legtöbbször arcát vállalva szolgálja és védi a társadalmat (szerep és személyiség harmóniában van); fenntartja rendjét, érvényt szerez a szabályoknak. Kitüntetett szerepét akkor láthatja el, ha mindenki számára megkülönböztethető: kék-fehérre festett autóból száll ki, egyenruhát visel, szolgálati igazolványa van. Miközben a rendőr szerepét játssza, természetes, hogy szembe kerül egyes csoportokkal: ezek általában a bűnözők. Ilyenkor szükség lehet személyiségének védelmére is, egészen egyszerűen azért, mert egyébként személyesen rajta, vagy családján állhatnának bosszút. Nehezebb a helyzet, ha a másik oldalon nem bűnözők állnak: ha az intézkedések elszenvedői pl. politikai véleményüket nyilvánítók; jogszerűen, vagy akár jogszerűtlenül tüntetők; civilek, akik polgári engedetlenséggel élnek általuk jónak vélt célok érdekében. Ezen utóbbi esetekben a szerep és a személy elválik: lehet, hogy a rendőr személyesen egyetért a tüntetők ügyével; ám a hierarchikus szervezetben, amelynek tagja, csupán a szerep érvényesülhet. Arcát eltakarják.
A rendőrök azonosíthatósága 2006-ban került a közvélemény érdeklődésének fókuszába. Az oszlató rendőrökről „leestek” a jelvények: a hiányzó azonosítók ügyében eljárások indultak. Ebben az időszakban került újra elő a rendőri arcképek fényképezésének témája. A korabeli teszetosza adatvédelmi biztosi gyakorlat sajnos még ezt követően sem mérlegelte az információs jogok közötti kívánatos egyensúlyt, és az elszabaduló adatvédelem mellé állt: úgy foglalt állást, hogy a rendőr fényképe nem közölhető. A rendőrök azonosíthatósága azóta is téma: adatvédelmi biztosként újra és újra szembesültem az újságírók kérdésével: miért kell kitakarni a rendőrök arcát a tudósításokban? Ez máig élő gyakorlat a magyar sajtóban, és esetenként – mint az operaház előtti tüntetésről készült tudósításoknál – egyenesen nevetséges eredményre vezet. Ideje hát áttekinteni, mi is a jogi helyzet a rendőrök azonosíthatóságával, és válaszolni arra a – kapcsolódó, de nem azonos – kérdésre, hogy fényképezhető-e arcuk, s közölhető-e a fénykép.
Az azonosítás kérdésében egyszerűbb állást foglalni. Az Alkotmánybíróság már 2000-ben kimondta (54/2000. (XII. 18.) AB határozat): a rendőröknek nem szabad „arctalan tömegként” fellépniük: mindenképp azonosíthatónak kell lenniük. A helyzet persze – mint fentebb láttuk – bonyolultabb: a határozatból csak annak követelménye következik, hogy a rendőr azonosítható legyen. „Arctalan” indokolt esetben – ha szerepét és személyét távolítani kell – lehet a rendőr: viselhet sisakot, maszkot.
A rendőrök arcképével kapcsolatban az elsőként idézendő jogszabály a Polgári Törvénykönyv, ennek is a képmás jogi oltalmáról szóló rendelkezései. Ezek szerint a személyiségi jogi védelem kiterjed a képmásra is, annak nyilvánosságra hozatalához általában az érintett hozzájárulása kell. Vannak azonban kivételek: ilyen pl., ha a fénykép közszereplés során készül; vagy ha nem egyediesített, hanem tömegfelvételről van szó. Tömegfelvétel esetén tehát a kitakarás felesleges. Kérdés azonban, közszereplő-e a rendőr? Erre sokan — pl. a 2006-ban regnáló adatvédelmi biztos – nemleges választ adott, ám a közelmúlt bírósági gyakorlata (lásd a Pécsi Ítélőtábla 2011-es ítéletét: Pf.I.20.360/2011/6) tömegrendezvények biztosítása során megállapítja a közszereplői minőséget. Magam egyetértek ezzel az új értelmezéssel, bár az a fővárosi bíróságok gyakorlatában még nem jelent meg. Megjegyzendő, hogy az 2009-ben kihirdetett, ám hatályba nem lépett új Ptk. rendezte a kérdést és engedélyezte a felvétel készítését a közhatalmat nyilvánosan gyakorló személyekről, így az intézkedő rendőrökről is – ez a szabály várhatóan szerepel majd a 2013-ban vagy 14-ben végül hatályba lépő szövegben.
Egy másik idézendő törvényhely a korábbi illetve az új adatvédelmi törvény azon szakasza, amely közérdekből nyilvánossá teszi a közfeladatot ellátó személyek feladatkörük ellátásával kapcsolatos személyes adatait. Ilyen lenne az arc is? Egyes civilek így érveltek. Ennek az érvelésnek a gyengéje, hogy azt jelentené: nincs lehetőség szereptávolításra. A rendőr arca nyilvános „adat”, tehát az arc nem takarható el indokolt esetben sem.
És van még egy harmadik jogszabály, amelyre tekintettel kell lennünk: a sajtóról illetve médiáról szóló aktuális törvény. Ha az újságíró jogszerűtlen intézkedést tapasztal, az arról való tudósítás, a valóság bemutatása törvényes adatkezelési felhatalmazásnak minősül: vagyis pl. 2006-ban a jelvény nélküli rendőrök cselekményeinek bemutatásához, illetőleg azonosításukhoz szükséges arcképek álláspontom szerint közölhetők voltak az akkori sajtótörvény szerint.
Mi is tehát a helyzet, ha mindezt összegezzük?
Az intézkedő rendőr azonosíthatósága alapkövetelmény: lehetnek azonban esetek, amikor arcának eltakarása indokolható és jogszerű.
Tömegfelvételek esetén azt tanácsolom, ne takarják ki a rendőrök arcképét. Ez felesleges.
Az új, a Pécsi Ítélőtábla által kifejtett értelmezés szerint a tömegrendezvényen intézkedő rendőr közszereplő. Ez teret adhat egyediesített felvételek közlésének addig is, amíg hatályba lépnek az új Ptk. rendelkezései, amelyek ezt várhatóan kifejezetten engedik majd.
Jóri András
(Fotó: Magyar Nemzet / Darnay Katalin)
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
Bankszámlaszám: 12011265-01425189-00100001
Bank neve: Raiffeisen Bank
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
IBAN (EUR): HU36120112650142518900400002
IBAN (USD): HU36120112650142518900500009
SWIFT: UBRTHUHB
Bank neve és címe: Raiffeisen Bank
(H-1133 Budapest, Váci út 116-118.)
Támogasd a munkánkat az Átlátszónet Alapítványnak küldött PayPal adománnyal! Köszönjük.
Havi 5400 Ft Havi 3600 Ft Havi 1800 Ft Egyszeri PayPal támogatásA kádári diktatúra rendszerében az egyén átlátható volt az állam számára: egyre többet – bár még mindig nem eleget –...
Hétről hétre jönnek az információszabadság új értelmezésével kapcsolatos hírek, és általában nem kedvezőek. Miért is lennének titkosak az állami földek bérletéről szóló...
Korán voltam optimista: mégsem változnak a rendőrök arcképének nyilvánosságára vonatkozó szabályok az új Ptk-ban. Sőt, általában a képmáshoz fűződő jog...
Az „adatvédelmi hatóság” szerint az önkormányzatok jogellenesen teszik közzé a helyi adókkal tartozók listáját az interneten, és 10 milliós bírsággal...
Támogasd a munkánkat banki átutalással. Az adományokat az Átlátszónet Alapítvány számlájára utalhatod. Az utalás közleményébe írd: „Adomány”, köszönjük!