![Image (1)](https://atlatszo.hu/wp-content/uploads/2021/03/image-1-300x180.jpg)
A kórházban ápolt koronavírus-fertőzöttek több mint tíz százaléka gépi lélegeztetésre szorul
A harmadik hullám nagyobb terhelést jelent az egészségügyre, mint amekkorát az első vagy a második hullám okozott. Jelenleg a kórházban,...
Hosszas pereskedés után megkaptuk a Miniszterelnökségtől a Várgondnokság Kft.-ről és a Budavári Ingatlankezelő Kft.-ről 2017-ben készített átvilágítási jelentést. A vizsgálatot készítő PricewaterhouseCoopers (PwC) súlyos hiányosságokat talált az állami cégnél: a PwC megállapította például, hogy az ingatlanportfolió-nyilvántartás és a támogatások elszámolása hiányos, a Budavári Kft. megsértette a közbeszerzési szabályokat és a cég több uniós projektjével is komoly gondok vannak.
2017 májusában az Index szellőztette meg azt a jelentést, amely a Miniszterelnökség alá tartozó Budavári Ingatlanfejlesztő és Üzemeltető Nonprofit Kft., valamint a Várgondnokság Közhasznú Nonprofit Kft. működési szabálytalanságait állapította meg. A két céget ugyanaz az ember, Zalaegerszeg korábbi fideszes polgármestere, Gyutai Csaba irányította az átvilágítás idején.
Az Index cikke után Pataki Márton, az (azóta megszűnt) Együtt politikusa feljelentést tett, és a rendőrség nyomozni kezdett. Ennek eredményéről azóta semmilyen hír nem látott napvilágot.
A Miniszterelnökséget a botrány idején az azóta vidékre száműzött Lázár János vezette, aki hónapokig hitegette a közvéleményt azzal, hogy nyilvánosságra hozzák a szabálytalanságokat feltáró átvilágítási jelentést. Nem tették. Sőt, a dokumentumot kérő adatigénylésünket is elutasították arra hivatkozva, hogy döntéselőkészítő anyagról van szó. Mi pedig több mint három éve a bírósághoz fodultunk, és hosszas huzavona után nemrég megnyertük a pert.
Bepereljük a Miniszterelnökséget a Várgondnokságról készült átvilágítási jelentésért
A bíróságtól kérjük, kötelezze a Miniszterelnökséget a Várgondnokságról készült átvilágítási jelentés kiadására, mert jószántából nem tette. Az eddig kiszivárgott részletek alapján a vizsgálat azt állapította meg, hogy a közhivatal kreatívan bánt a közvagyonnal, vezetőjének, Zalaegerszeg korábbi fideszes polgármesterének és rokonainak is jutott a jóból.
A bírósági ítéletnek megfelelően megkaptuk a PwC által készített 2017-es átvilágítási jelentést, amely valóban nagyon komoly szabálytalanságokat tartalmaz.
A PwC a Budavári Ingatlanfejlesztő Kft.-nél 6 témakörben összesen 34 működési anomáliát azonosított, melyekből 11-et kiemelt problémának tartottak.
Ezeket szó szerint idézzük a jelentésből:
1. Stratégia és üzleti terv hiánya
A Budavári nem rendelkezik elfogadott és kommunikált vállalati stratégiával, illetve 2017-re vonatkozó elfogadott üzleti tervvel. A Budavári keresztfinanszírozza a Várgondnokságot, mely állami támogatásra csak meglévő üzleti terv alapján jogosult, viszont a 2017-es üzleti terve még nem került elfogadásra.
2. Az ingatlanportfólió nyilvántartása hiányos
A Budavári könyveibe bekerült, korábban Forsteres, vagyonkezelt ingatlanportfólió rendezése még nem történt meg, jelenleg is folyamatban van a Nemzeti Kastély- és Várprogramba bekerülő ingatlanok meghatározása és egyeztetése a Minisztériummal. A Forstertől örökölt épületek kapcsán tisztázandó kérdések vannak 71 esetben.
3. A bizalom és a kommunikáció hiánya a Tulajdonosi joggyakorló és az ügyvezető között
Hiányzik a rendszeres kommunikáció a Budavári ügyvezetője és a tulajdonosi joggyakorló között. A bizalom hiányát mutatja, hogy az ügyvezető szerződéseket, kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket legfeljebb nettó 500 ezer forintig írhatja alá. Nettó 500 ezer forintot meghaladó szerződéskötést, kötelezettségvállalást és kifizetést csak a tulajdonosi joggyakorló előzetes írásbeli jóváhagyásával eszközölhet.
4. A szervezeti struktúra nem megfelelő
A Budavári szervezetén belül, valamint a Budavári és a Várgondnokság között számos területen átfedő tevékenységek és kompetenciák vannak, egyes feladatok elhatárolása nem egyértelmű, az átadás-átvételi pontok rosszul definiáltak. A beszerzés decentralizált, valamint hiányzik a belső ellenőri funkció. A cégszerű működést hátráltatja, hogy a szervezet egyes egységei profilidegen/háttérintézményi tevékenységet végeznek.
5. Hiányzó, elavult, illetve nem jóváhagyott szabályzatok
Számos, a működés kereteit meghatározó szabályzat nem készült el, elavult, illetve nem került jóváhagyásra (pl. SzMSz, iratkezelési szabályzat, projekt elszámolási és utalványozási szabályzat, számviteli politika, önköltség-számítási szabályzat, közbeszerzési és beszerzési szabályzat, vagyongazdálkodási jellegű szabályzat, adatkezelési szabályzat, FB ügyrend).
6. Vagyongazdálkodási jellegű szabályzatok hiánya
A Budavári vagyonkezelésében lévő ingatlanok bérbeadásának rendje (ide értve a bérleti díj meghatározásának módját) nem szabályozott egységesen, a Budavári esetén a regionális főosztályok teljes döntési szabadságába tartozik.
7. A könyvelés inkonzisztens, nehezen átlátható
8. A GINOP-szerződésekben vállalt indikátorok nem teljesülnek
A GINOP-szerződésekben vállalt egyik indikátor, a minimum nullszaldós üzemeltetési feltétel nem teljesül. Az üzemeltetésnek átadott Nemzeti Kastély-és Várprogram helyszínek nem működnek önfenntartó módon, valamint az üzemeltetésnek átadott Nemzeti Kastély-és Várprogram helyszínek egy része nem teljesíti a pályázatban vállalt látogatottsági és árbevételi számokat. Ezek teljes támogatási összege 8,2 milliárd Ft.
Fennáll a veszélye, hogy az Európai Unió a támogatási összegek egy részét vagy – szélsőséges esetben – teljes egészét visszafizettetheti a Társasággal.
9. A Társaság informatikai támogatottsága nem elégséges
10. Nem teljesítményarányos szerződések
Egyes, a Budaváriban Plézer Gábor ügyvezetése idején közbeszerzési tanácsadásra kötött, illetve közbeszerzési lebonyolítói feladatok ellátására vonatkozó szerződések esetén a megbízási díj kifizetését nem a megbízott által nyújtott szolgáltatásokhoz mérten, teljesítményarányosan, hanem a projekt tervezett időtartamához mérten, időarányosan állapítják meg.
11. „Párhuzamos foglalkoztatás” a Budavárinál és a Várgondnokságnál
Egyes, általában vezető beosztású munkatársaknak párhuzamosan áll fenn munkavégzésre irányuló jogviszonya a Budavárival és a Várgondnoksággal is, jellemzően oly módon, hogy a Budavárinál meglévő munkaszerződésük mellett a Várgondnoksággal részmunkaidős munkaviszonyt létesítettek, vagy megbízási szerződést kötöttek. Nem megállapítható a „második” jogviszonyok pontos tartalma, a tevékenység és a kapott javadalmazás arányossága, valamint az, hogy a „párhuzamos” foglalkoztatásban érintett személyek a tevékenységükről megfelelő munkaidő-nyilvántartással rendelkeznek-e.
A jelentést teljes terjedelmében elolvashatja itt:
Vargondnoksag – PWC audit by atlatszo on Scribd
A Miniszterelnökség döntéselőkészítésre hivatkozott, de nem mondta meg, hogy pontosan milyen döntéshez van szükség a jelentésekhez, ezért a másodfok után a Kúria előtt is megnyertük a dokumentumokért indított pert.
A Magyar Állam kizárólagos tulajdonában álló Várgondnokság Kft. és a Budavári Kft. működésük jogszerűségének és gazdaságosságának vizsgálatát kérték egy külső tanácsadó cégtől, majd a KEHI-t bízták meg további tanácsadó tevékenység folytatására. Az Átlátszó a vizsgálat eredményét képező jelentés kiadását kérte, a Miniszterelnökség azonban ezt megtagadta arra hivatkozva, hogy a KEHI-vizsgálat még folyamatban van, és döntést majd annak megismerése után fognak hozni, döntéselőkészítő adatot pedig nem lehet kérni.
Az ügyben bírósághoz fordultunk, ahol elsőfokon a keresetet elutasították, a másodfokú ítélet viszont kötelezte az alperest a kért adatok megküldésére. A Miniszterelnökség a döntés ellen felülvizsgálati kérelmet nyújtott be, a Kúria azonban a jogerős ítélettel értett egyet és elvi jelentőségű döntést hozott.
A közügyek vitatásának és a hatalom ellenőrzésének előfeltétele, hogy az állampolgárok rendelkezzenek megfelelő ismeretekkel a közügyekről, valamint megismerhessék az állam működését. Éppen ezért kiemelt közérdek fűződik ahhoz, hogy a közpénzzel gazdálkodó társaságok – mint a Várgondnokság Kft. és a Budavári Kft. – működése átlátható legyen. Mivel a közérdekű adatok megismerhetőségét az információszabadság teszi lehetővé, így az adatok kiadását csak törvényben meghatározott esetekben lehet megtagadni.
A Miniszterelnökség arra hivatkozott, hogy a kért adatok döntés megalapozását szolgálják, hiszen az átvilágítás befejezésekor mindenképpen döntést kell majd hozni. Azt is mondták, hogy a döntés-előkészítés körében keletkezett iratok nyilvánosságra hozatala jelentősen hátráltatná a köztisztviselőket feladataik teljesítésében, azokat ezért sem szabad kiadni.
Az Átlátszó ugyanakkor rámutatott, hogy a Miniszterelnökség nem igazolta, a KEHI-jelentés pontosan milyen eljárás keretében, mikor keletkezik és milyen döntés megalapozását szolgálja, a külső tanácsadó cég tagjai pedig nem köztisztviselők, így az ő álláspontjuk megismerése köztisztviselők feladatainak ellátását nem veszélyeztetheti. A másodfokú bíróság, valamint a Kúria is a mi érvelésünk mellett foglalt állást és megállapította, hogy mivel az információszabadság kiemelt alapjog, így csupán általános összefüggésekre hivatkozva nem lehet korlátozni.
A Miniszterelnökségnek a megtagadás jogszerűségéhez bizonyítania kellett volna, hogy:
A Miniszterelnökség bizonyítási kötelezettségnek ugyanakkor nem tett eleget, mivel csak általánosságokra hivatkozott annak alátámasztásaként, hogy a jelentés milyen döntés megalapozását célozza, hiszen nem tárta fel, hogy a jelentés beszerzését ki, mikor és milyen konkrét okból rendelte el, nem tisztázta, hogy az milyen konkrét döntést igénylő probléma vagy helyzet megoldásához kapcsolódik.
A bíróság rávilágított, hogy az érvelés inkább azt támasztotta alá, hogy a Miniszterelnökség maga sem tudja, hogy kell-e bármilyen döntést hoznia a társaságok működésével kapcsolatban, valamint hogy a jelentést külső tanácsadó készítette, így az abban foglalt álláspont semmilyen értelemben nem köti a KEHI és a Miniszterelnökség köztisztviselőit, ezért annak nyilvánosságra kerülése nem veszélyeztetné feladataik külső befolyástól mentes ellátását és szakmai álláspontjuk szabad kifejtését.
A döntés elvi jelentősége a bíróság megállapítása szerint:
Ha az adatkezelő a közérdekű adatok megismerése iránti perben nem tud olyan döntéshozatallal végződő eljárást bizonyítani, amelyben a megismerni kívánt adatokat felhasználják, eredménnyel nem hivatkozhat az adatok döntést megalapozó jellegére, illetve arra, hogy ezek megismerése a közfeladatot ellátó szerv törvényes működési rendjét vagy feladat- és hatáskörének illetéktelen, külső befolyástól mentes ellátását veszélyeztetné.
A nyilvánosságkorlátozásra nem lehet alap egy jövőben, bizonytalan időpontban elkészülő vélemény lehetősége.
A Kúria végezetül kimondta, hogy az információszabadság korlátozásának és az adatigénylés megtagadásának jogszabályi feltételei nem állnak fenn, a közpénzzel gazdálkodó társaságok működésének átláthatóságához közérdek fűződik, így a jelentést a Miniszterelnökségnek ki kell adnia.
Az Átlátszó által kiperelt átvilágítási jelentést innen lehet teljes terjedelmében letölteni (PDF, Google Drive).
Erdélyi Katalin — Huszár Daniella
Adj 1 százalékot az Átlátszónak! Adószám: 18516641-1-42 Átlátszónet Alapítvány
Az Átlátszó nonprofit szervezet: cikkeink ingyen is olvashatóak, nincsenek állami hirdetések, és nem politikusok fizetik a számláinkat. Ez teszi lehetővé, hogy szabadon írhassunk a valóságról. Ha fontosnak tartod a független, tényfeltáró újságírás fennmaradását, támogasd a szerkesztőség munkáját egyszeri vagy rendszeres adománnyal, vagy az szja 1 százalékod felajánlásával!
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
Bankszámlaszám: 12011265-01425189-00100001
Bank neve: Raiffeisen Bank
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
IBAN (EUR): HU36120112650142518900400002
IBAN (USD): HU36120112650142518900500009
SWIFT: UBRTHUHB
Bank neve és címe: Raiffeisen Bank
(H-1133 Budapest, Váci út 116-118.)
Támogasd a munkánkat az Átlátszónet Alapítványnak küldött PayPal adománnyal! Köszönjük.
Havi 5400 Ft Havi 3600 Ft Havi 1800 Ft Egyszeri PayPal támogatásA harmadik hullám nagyobb terhelést jelent az egészségügyre, mint amekkorát az első vagy a második hullám okozott. Jelenleg a kórházban,...
Mint a kis gömböc, egyre csak hízik az a hatalmas balatonhenyei birtok, amiről először egy éve mutattunk drónfelvételeket. A mostanra...
Negyven éve Magyarországon él, magyar felesége és gyerekei vannak, most viszont elutasították a letelepedési kérelmét annak az ukrán állampolgárságú üzletembernek,...
Gulyás Gergely kancelláriaminiszter váratlanul közzétette a Facebook-oldalán az orosz és a kínai vakcinák beszerzéséről szóló szerződéseket, amikről korábban azt sem...
Támogasd a munkánkat banki átutalással. Az adományokat az Átlátszónet Alapítvány számlájára utalhatod. Az utalás közleményébe írd: „Adomány”, köszönjük!