![F@ckthisjob](https://atlatszo.hu/wp-content/uploads/2023/09/f@ckthisjob-300x180.jpg)
Oroszország egyetlen független tévéje egy gazdag nő hobbijaként indult
Natalja Szindejeva álomprojektje, a Dozsgy TV az igazság bemutatásával hamar kivívta Putyin haragját. Találó a dokumentumfilm címe: F@ck this job.
A kommunista rezsim a nemzetközi szankciók miatt nehéz helyzetben van, de az egész világot behálózza egy háttérszervezete, ami valutával látja el Kim Jong-unt. Az Arte 50 perces dokumentumfilmet készített az egyik bevált pénzcsinálási módszerről, a külföldre küldött, éhbérért dolgoztatott emberekről.
Tavaly a brit Guardian és a norvég Josimar is arról írt, hogy a nemrégiben kezdődött futball-világbajnokságra felhúzott Zenit stadion építésében észak-koreai kényszermunkások is részt vettek Szentpéterváron. A lapok szerint az atomprogramja miatt nemzetközi szankciókkal büntetett Észak-Korea titkos megállapodást írt alá több országgal, hogy valutához jusson. A munkásokat a családjukkal zsarolva kivezénylik külföldre dolgozni, ahol embertelen körülmények között laknak, és pihenőnap nélkül, napi 11-12 órában robotolnak legalább 3 évig. Mindezt minimális összegért, ugyanis a fizetésük 80-90 százalékát Észak-Korea kapja.
Egy ENSZ-jelentés már 2015-ben arról számolt be, hogy több tízezer észak-koreait dolgoztatnak bérrabszolgaként külföldön. Főleg Oroszországban és Kínában, de például Algériában, Etiópiában, Katarban, Kuvaitban, Lengyelországban, Líbiában, Malajziában, és Mongóliában is.
A francia-német tulajdonú Arte most egy 50 perces dokumentumfilmet készített a témáról. A német nyelvű, angolul feliratozott videó 2021. március közepéig érhető el online.
A film a hírhedt „39-es Iroda” bemutatásával indul, mert több forrás szerint az áll az észak-koreai munkások embertelen kikölcsönzése mögött. Az Office 39 a Koreai Munkáspárt háttérszervezete, ami rengeteg különböző céget működtet világszerte, azokon keresztül pedig valutával és luxuscikkekkel látja el Észak-Korea elitjét. Elsősorban persze az országot vezető Kim Jong-unt, előtte pedig apját, Kim Jong-ilt, aki állítólag a rendszer ötletgazdája volt a ’70-es években.
Az Office 39 több korábbi dolgozója dezertált, így elég sokat tudni a működéséről, az Arte filmjében is nyilatkoznak ketten. Sok újságcikk foglalkozott már a szervezettel, és az Európai Unió 2011-es szankciós rendelete is részletesen ismerteti, hogy milyen illegális tevékenységeket végez.
Drogcsempészet, pénzhamisítás, fegyver- és rabszolgakereskedelem termel valutát Észak-Koreának az Office 39 által összefogott szövevényes hálózaton keresztül. Sokan úgy vélik, hogy Kim Jong-un ebből finanszírozza az atomprogramot is, hiszen a világ egyik legszegényebb országának másból nem telne a költséges haditechnikai fejlesztésekre.
Az Arte stábja Mongólia fővárosában, Ulánbátorban talált északi-koreai építőmunkásokat, orvosokat, és táncosnőket is. A munkahelyükön alszanak, folyamatosan figyelik őket, és persze nyilatkozni egyikük sem akart, ahogy a mongol cégek és kormány sem.
Becslések szerint Észak-Korea évente 450 millió euró (kb. 135 milliárd forint) bevételhez jut a külföldre kikölcsönzött dolgozók révén, akik a kommunista rezsim rabszolgái. A filmben nyilatkozik Hugh Griffiths, az ENSZ titkos munkacsoportjának vezetője is, aki a csapatával Észak-Korea atomrakétáiról, és Kim Jong-un titkos bevételeiről próbál minél több információt szerezni.
Az Arte 5 hónap várakozás után, 2018. március végén megkapta a beutazási engedélyt a kommunista ország vezetésétől. Vonattal utaztak a kínai Dandongból a fővárosba, Phenjanba, és közben a vonatablakból filmezték, amit láttak. Szakadt épületek, rozsdásodó óriáskerék, katonák, kihalt tájon gyalogló, bicikliző, kapirgáló, szegényesen öltözött emberek – meg is jegyzi a riporternő, hogy olyan az egész, mintha 1953 lenne. A 3 millió lakosú Phenjan viszont szép, modern, és tiszta. A városba csak engedéllyel lehet bemenni: itt él az észak-koreai elit, és leghűségesebb támogatóik.
Az Arte stábját két ember kísérte éjjel-nappal, akik igyekeztek megmutatni a külföldi riportereknek, hogy a város a nemzetközi szankciók ellenére is folyamatosan fejlődik a helyi tudósoknak köszönhetően. Nyilatkozott egy építész, aki 8 évig Franciaországban tanult, majd 2010-ben visszatért Észak-Koreába, és most felhőkarcolókat épít az elitnek. Az épületek kívülről valóban lenyűgözőek, és az egyikbe be is vitték a tévéseket: megnézhették egy egyetemi tanár 200 négyzetméteres lakását, amit a rezsimtől kapott. Kim Jong-un ugyanis a neki dolgozó értelmiségieknek és családjaiknak külön negyedeket építtet, és bár a nyilatkozó arra panaszkodik, hogy nagyon sok a munka, és nincs elég építész, azért a szankciókat emlegető riporter kérdésére rávágja, hogy semmi gond, mindent megcsinálnak.
De miből van pénze Észak-Koreának a drága építkezésekre? Hogyhogy nem kényszerítették térdre az országot a nemzetközi szankciók?
Az Office 39 mellett erre a másik magyarázat a találékonyság. Alkalmazkodtak a helyzethez, és maguknak állítanak elő mindent, amire szükségük van. Például saját gyártású gépeken készítik a cipőket, ahogy azt láthatjuk is a videóban. A napelemmel felszerelt mintagyár egy kontrollszobán keresztül digitális összeköttetésben van a tudósokkal és kutatókkal, hogy minél tökéletesebb legyen a termelés.
A film végén szó van arról, hogy Kína és Oroszország kettős játékot játszik: az ENSZ-ben megszavazzák a szankciókat, de mégis kereskednek Észak-Koreával. A kommunista rezsim vagyona pedig különböző rafinált módszerekkel egyre csak növekszik. A német kormány például 2016 óta próbálja bezáratni Berlinben az észak-koreai nagykövetség melletti City Hostelt, aminek havi 38 ezer eurós (kb. 11,5 millió forint) bérleti díja hosszú évek óta Kim Jong-un atomprogramját gazdagítja.
Az Arte megkérdezte az Office 39 egyik dezertált alkalmazottját, hogy jelen van-e a háttérszervezet Franciaországban és/vagy Németországban is. A férfi szerint bérrabszolgák nincsenek ezekben az országokban, mert túl szigorúk a törvények, de különböző fedőcégekkel itt vannak Európában Észak-Korea pénzcsináló csápjai.
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
Bankszámlaszám: 12011265-01425189-00100001
Bank neve: Raiffeisen Bank
Számlatulajdonos: Átlátszónet Alapítvány
1084 Budapest, Déri Miksa utca 10.
IBAN (EUR): HU36120112650142518900400002
IBAN (USD): HU36120112650142518900500009
SWIFT: UBRTHUHB
Bank neve és címe: Raiffeisen Bank
(H-1133 Budapest, Váci út 116-118.)
Támogasd a munkánkat az Átlátszónet Alapítványnak küldött PayPal adománnyal! Köszönjük.
Havi 5400 Ft Havi 3600 Ft Havi 1800 Ft Egyszeri PayPal támogatásNatalja Szindejeva álomprojektje, a Dozsgy TV az igazság bemutatásával hamar kivívta Putyin haragját. Találó a dokumentumfilm címe: F@ck this job.
A Navalnij című dokumentumfilm feszült másfél órában mutatja be az orosz ellenzéki politikus elleni merényletet és az elkövetők felkutatását.
Március 27-e óta tekinthető meg online Máté Bence Öt lecke a valóság felszámolásáról (The Hungarian Playbook) című dokumentumfilmje. A történet...
2019-ben Hongkongban hatalmas tüntetések törtek ki az úgynevezett kiadatási törvény miatt, aminek értelmében a helyi hatóságok kiadhattak volna helyieket Kínának....
Támogasd a munkánkat banki átutalással. Az adományokat az Átlátszónet Alapítvány számlájára utalhatod. Az utalás közleményébe írd: „Adomány”, köszönjük!